# Europos Sąjungos C 494/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 494 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 28d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 494

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 28d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2022/C 494/01 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl tvarios ir prieinamos sporto infrastruktūros | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2022/C 494/01

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl tvarios ir prieinamos sporto infrastruktūros

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos maisto saugos tarnyba |
| 2022/C 494/02 | Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas | 8 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 494/03 | Komisijos pranešimas – Sąjungos veterinarinių vaistų acquis taikymas rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas | 9 |
| 2022/C 494/04 | 2022 m. gruodžio 27 d. Euro kursas | 12 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos maisto saugos tarnyba

2022/C 494/02

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas

8

Europos Komisija

2022/C 494/03

Komisijos pranešimas – Sąjungos veterinarinių vaistų acquis taikymas rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas

acquis

9

2022/C 494/04

2022 m. gruodžio 27 d. Euro kursas

12

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 494/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 15 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 494/07 | Procesinių garantijų kontrolieriaus SPRENDIMAS, kuriuo priimamos skundų nagrinėjimo įgyvendinimo nuostatos | 17 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 494/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

15

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 494/07

Procesinių garantijų kontrolieriaus SPRENDIMAS, kuriuo priimamos skundų nagrinėjimo įgyvendinimo nuostatos

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/1

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl tvarios ir prieinamos sporto infrastruktūros

(2022/C 494/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIMINDAMI, KAD:

| 1. | 2006 m. gruodžio mėn. JT neįgaliųjų teisių konvencija skatinama imtis veiksmų, kad asmenys su negalia galėtų lygiai su kitais asmenimis dalyvauti sporto veikloje, o Konvencijos Šalių prašoma imtis atitinkamų priemonių, kad būtų sudarytos tokios galimybės. |
| --- | --- |

1.

2006 m. gruodžio mėn. JT neįgaliųjų teisių konvencija skatinama imtis veiksmų, kad asmenys su negalia galėtų lygiai su kitais asmenimis dalyvauti sporto veikloje, o Konvencijos Šalių prašoma imtis atitinkamų priemonių, kad būtų sudarytos tokios galimybės.

| 2. | 2007 m. liepos mėn. Europos Komisijos Baltojoje knygoje dėl sporto raginama išnaudoti sporto potencialą siekiant socialinės įtraukties, integracijos ir lygių galimybių, o valstybių narių ir sporto organizacijų prašoma pritaikyti sporto infrastruktūrą neįgaliųjų poreikiams. |
| --- | --- |

2.

2007 m. liepos mėn. Europos Komisijos Baltojoje knygoje dėl sporto raginama išnaudoti sporto potencialą siekiant socialinės įtraukties, integracijos ir lygių galimybių, o valstybių narių ir sporto organizacijų prašoma pritaikyti sporto infrastruktūrą neįgaliųjų poreikiams.

| 3. | 2018 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl ES bendrų vertybių propagavimo per sportą pabrėžiama, kad „[v]isi žmonės turėtų turėti galimybę sportuoti ir pasijusti visuomenės dalimi, o įvairūs su sportu susiję sektoriai pagal savo galimybes gali padaryti tai, kas įmanoma, kad būtų skatinama integracija, taip pat suteikti lygias galimybes užsiimti sportu ir išvengti diskriminacijos bei socialinės atskirties“. |
| --- | --- |

3.

2018 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl ES bendrų vertybių propagavimo per sportą pabrėžiama, kad „[v]isi žmonės turėtų turėti galimybę sportuoti ir pasijusti visuomenės dalimi, o įvairūs su sportu susiję sektoriai pagal savo galimybes gali padaryti tai, kas įmanoma, kad būtų skatinama integracija, taip pat suteikti lygias galimybes užsiimti sportu ir išvengti diskriminacijos bei socialinės atskirties“.

| 4. | 2018 m. gruodžio mėn. Europos Komisijai skirtoje ataskaitoje „Negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti apžvalga“ pagrindinėse išvadose nurodyta, kad negalią turinčių asmenų dalyvavimas sporte yra naudingas gerai asmens sveikatai, individualiam vystymuisi ir socialinei gerovei. |
| --- | --- |

4.

2018 m. gruodžio mėn. Europos Komisijai skirtoje ataskaitoje „Negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti apžvalga“ pagrindinėse išvadose nurodyta, kad negalią turinčių asmenų dalyvavimas sporte yra naudingas gerai asmens sveikatai, individualiam vystymuisi ir socialinei gerovei.

| 5. | 2019 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti pabrėžiama, jog tikimybė, kad negalią turintys asmenys atsidurs nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, yra didesnė, o valstybių narių prašoma „imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad tiek negalią turintys, tiek jos neturintys asmenys turėtų prieigą prie sporto infrastruktūros, įskaitant lankymąsi sporto renginiuose, treniravimąsi ar dalyvavimą sporto veikloje“. |
| --- | --- |

5.

2019 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti pabrėžiama, jog tikimybė, kad negalią turintys asmenys atsidurs nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, yra didesnė, o valstybių narių prašoma „imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad tiek negalią turintys, tiek jos neturintys asmenys turėtų prieigą prie sporto infrastruktūros, įskaitant lankymąsi sporto renginiuose, treniravimąsi ar dalyvavimą sporto veikloje“.

| 6. | 2020 m. vasario mėn. Europos Komisijos parengtoje iniciatyvos SHARE ataskaitoje „Sporto indėlis į regioninę plėtrą vykdant 2021–2027 m. sanglaudos politiką“ (angl. Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027) primygtinai teigiama, kad sporto infrastruktūros objektų kokybiška infrastruktūros ir erdvės plėtra yra miestų atnaujinimo, užimtumo didinimo ir socialinės įtraukties veiksnys. |
| --- | --- |

6.

2020 m. vasario mėn. Europos Komisijos parengtoje iniciatyvos SHARE ataskaitoje „Sporto indėlis į regioninę plėtrą vykdant 2021–2027 m. sanglaudos politiką“ (angl. Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027) primygtinai teigiama, kad sporto infrastruktūros objektų kokybiška infrastruktūros ir erdvės plėtra yra miestų atnaujinimo, užimtumo didinimo ir socialinės įtraukties veiksnys.

| 7. | 2020 m. gruodžio mėn. Tarybos rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021 m. sausio 1 d.–2024 m. birželio 30 d.) kaip pagrindinis tikslas nurodytas suvokimas, kad sportas gali labai prisidėti prie Europos socialiniu ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo. |
| --- | --- |

7.

2020 m. gruodžio mėn. Tarybos rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021 m. sausio 1 d.–2024 m. birželio 30 d.) kaip pagrindinis tikslas nurodytas suvokimas, kad sportas gali labai prisidėti prie Europos socialiniu ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo.

| 8. | 2021 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl sporto inovacijų pripažįstama, kad novatoriški sporto infrastruktūros objektai ir jų statybos bei techninės priežiūros procesai gali, be kita ko, sudaryti geresnes bei saugesnes sąlygas sportui ir fiziniam aktyvumui, kartu būdami tvaresni, labiau tausojantys aplinką, geriau prieinami ir efektyviau vartojantys energiją. |
| --- | --- |

8.

2021 m. birželio mėn. Tarybos išvadose dėl sporto inovacijų pripažįstama, kad novatoriški sporto infrastruktūros objektai ir jų statybos bei techninės priežiūros procesai gali, be kita ko, sudaryti geresnes bei saugesnes sąlygas sportui ir fiziniam aktyvumui, kartu būdami tvaresni, labiau tausojantys aplinką, geriau prieinami ir efektyviau vartojantys energiją.

| 9. | 2021 m. spalio mėn. Europos Tarybos peržiūrėtoje Europos sporto chartijoje raginama užtikrinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvarų elgesį, taip pat atsakingą sportinę veiklą patalpose ir lauke. Sporto infrastruktūros savininkai raginami „proaktyviai imtis veiksmų, kad nustatytų savo objektų poveikį ir padarinius, išvengtų galimos žalos gamtai ir prireikus imtųsi kovos su tokia rizika ir apsaugos nuo jos priemonių“. |
| --- | --- |

9.

2021 m. spalio mėn. Europos Tarybos peržiūrėtoje Europos sporto chartijoje raginama užtikrinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvarų elgesį, taip pat atsakingą sportinę veiklą patalpose ir lauke. Sporto infrastruktūros savininkai raginami „proaktyviai imtis veiksmų, kad nustatytų savo objektų poveikį ir padarinius, išvengtų galimos žalos gamtai ir prireikus imtųsi kovos su tokia rizika ir apsaugos nuo jos priemonių“.

| 10. | 2021 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose dėl fizinio aktyvumo visą gyvenimą pabrėžiama, kad „[n]epalankioje padėtyje esančių grupių (1) fizinis aktyvumas visose amžiaus grupėse dažnai yra nepakankamas dėl mažesnių galimybių ir ribotos prieigos“. |
| --- | --- |

10.

2021 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose dėl fizinio aktyvumo visą gyvenimą pabrėžiama, kad „[n]epalankioje padėtyje esančių grupių (1) fizinis aktyvumas visose amžiaus grupėse dažnai yra nepakankamas dėl mažesnių galimybių ir ribotos prieigos“.

| 11. | 2022 m. balandžio mėn. Tarybos išvadose „Sportas ir fizinis aktyvumas – perspektyvus elgsenos keitimo svertas siekiant darnaus vystymosi“ pabrėžiama, kad svarbu kuo labiau sumažinti „neigiamą visų sporto veiklos rūšių poveikį biologinei įvairovei, aplinkai ir vykstančio klimato kaitos proceso dinamikai“ ir kad reikia „užtikrinti, kad sporto sektorius prisidėtų prie Europos Sąjungos klimato ir aplinkos tikslų, nustatytų Europos žaliajame kurse“. |
| --- | --- |

11.

2022 m. balandžio mėn. Tarybos išvadose „Sportas ir fizinis aktyvumas – perspektyvus elgsenos keitimo svertas siekiant darnaus vystymosi“ pabrėžiama, kad svarbu kuo labiau sumažinti „neigiamą visų sporto veiklos rūšių poveikį biologinei įvairovei, aplinkai ir vykstančio klimato kaitos proceso dinamikai“ ir kad reikia „užtikrinti, kad sporto sektorius prisidėtų prie Europos Sąjungos klimato ir aplinkos tikslų, nustatytų Europos žaliajame kurse“.

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 12. | sporto infrastruktūra, kaip sporto ir fizinės veiklos vieta, gali padėti įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) (2) įvairiose srityse. Tai, be kita ko, aplinkos, socialinio ir ekonominio tvarumo tikslai. |
| --- | --- |

12.

sporto infrastruktūra, kaip sporto ir fizinės veiklos vieta, gali padėti įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) (2) įvairiose srityse. Tai, be kita ko, aplinkos, socialinio ir ekonominio tvarumo tikslai.

| 13. | Sportas ir sporto infrastruktūra prisideda prie klimato kaitos ir yra jos veikiami. Dėl klimato kaitos poveikio gali būti padaryta žala pastatams ir kitai sporto infrastruktūrai dėl tokių reiškinių kaip smarkios audros ar potvyniai, žala sporto aikštelėms dėl ekstremalių oro sąlygų, pakrančių erozija arba sniego trūkumas dėl kylančios temperatūros, sietinos su visuotiniu atšilimu. Dėl to mažėja sporto veiklos vietų skaičius (3) ir likusios sporto infrastruktūros prieinamumas. |
| --- | --- |

13.

Sportas ir sporto infrastruktūra prisideda prie klimato kaitos ir yra jos veikiami. Dėl klimato kaitos poveikio gali būti padaryta žala pastatams ir kitai sporto infrastruktūrai dėl tokių reiškinių kaip smarkios audros ar potvyniai, žala sporto aikštelėms dėl ekstremalių oro sąlygų, pakrančių erozija arba sniego trūkumas dėl kylančios temperatūros, sietinos su visuotiniu atšilimu. Dėl to mažėja sporto veiklos vietų skaičius (3) ir likusios sporto infrastruktūros prieinamumas.

| 14. | Sporto infrastruktūros statyba, renovacija, priežiūra ir naudojimas taip pat daro neigiamą poveikį aplinkai ir klimatui, nes per visą jos gyvavimo ciklą tiesiogiai arba netiesiogiai išmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų (4). Itin didelį poveikį bendram sporto infrastruktūros tvarumui gali turėti planavimas (5). |
| --- | --- |

14.

Sporto infrastruktūros statyba, renovacija, priežiūra ir naudojimas taip pat daro neigiamą poveikį aplinkai ir klimatui, nes per visą jos gyvavimo ciklą tiesiogiai arba netiesiogiai išmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų (4). Itin didelį poveikį bendram sporto infrastruktūros tvarumui gali turėti planavimas (5).

| 15. | Tvarios ir prieinamos sporto infrastruktūros planavimo procesas statant naują infrastruktūrą, renovuojant esamą infrastruktūrą arba ją eksploatuojant ir prižiūrint visų pirma turėtų vykti tokiu būdu, kad būtų kuo labiau išnaudojami jos pajėgumus ir padidintas energijos vartojimo efektyvumas, įskaitant aktyviojo projektavimo koncepciją (6), galimybę nekliudomai naudotis ir medžiagų bei įrangos pakartotinį naudojimą ar perdirbimą. Pirmenybė turėtų būti teikiama ištisus metus naudojamai daugiafunkcei infrastruktūrai, visų pirma lauko sporto infrastruktūrai, urbanistinių dykrų pertvarkymui ir esamos su sportu nesusijusios infrastruktūros pavertimui sporto infrastruktūra. |
| --- | --- |

15.

Tvarios ir prieinamos sporto infrastruktūros planavimo procesas statant naują infrastruktūrą, renovuojant esamą infrastruktūrą arba ją eksploatuojant ir prižiūrint visų pirma turėtų vykti tokiu būdu, kad būtų kuo labiau išnaudojami jos pajėgumus ir padidintas energijos vartojimo efektyvumas, įskaitant aktyviojo projektavimo koncepciją (6), galimybę nekliudomai naudotis ir medžiagų bei įrangos pakartotinį naudojimą ar perdirbimą. Pirmenybė turėtų būti teikiama ištisus metus naudojamai daugiafunkcei infrastruktūrai, visų pirma lauko sporto infrastruktūrai, urbanistinių dykrų pertvarkymui ir esamos su sportu nesusijusios infrastruktūros pavertimui sporto infrastruktūra.

| 16. | Kadangi šiuo metu ES perdirbama tik 12 % statyboje naudojamų medžiagų (7), reikia remti pakartotinį medžiagų naudojimą. Kadangi sporto infrastruktūra yra pagrindinė energijos ir kitų išteklių vartotoja, modernių, itin efektyviai energiją vartojančių sporto infrastruktūros sprendimų priėmimas ne tik padeda išsaugoti išteklius, galimas teigiamas jo šalutinis poveikis gali būti ir tai, kad padedama sutaupyti lėšų. |
| --- | --- |

16.

Kadangi šiuo metu ES perdirbama tik 12 % statyboje naudojamų medžiagų (7), reikia remti pakartotinį medžiagų naudojimą. Kadangi sporto infrastruktūra yra pagrindinė energijos ir kitų išteklių vartotoja, modernių, itin efektyviai energiją vartojančių sporto infrastruktūros sprendimų priėmimas ne tik padeda išsaugoti išteklius, galimas teigiamas jo šalutinis poveikis gali būti ir tai, kad padedama sutaupyti lėšų.

| 17. | Didelių ir rimtų iššūkių sporto infrastruktūrai kelia dabartinė energetikos krizė, kurią, inter alia, sukėlė Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą. Kylančios energijos kainos kenkia sporto infrastruktūros veikimui ir mažina sporto bei fizinio aktyvumo galimybes ir blogina sąlygas. Tai taip pat rodo tvarių efektyvaus energijos vartojimo sprendimų ir praktikos svarbą sporto infrastruktūrai. |
| --- | --- |

17.

Didelių ir rimtų iššūkių sporto infrastruktūrai kelia dabartinė energetikos krizė, kurią, inter alia, sukėlė Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą. Kylančios energijos kainos kenkia sporto infrastruktūros veikimui ir mažina sporto bei fizinio aktyvumo galimybes ir blogina sąlygas. Tai taip pat rodo tvarių efektyvaus energijos vartojimo sprendimų ir praktikos svarbą sporto infrastruktūrai.

| 18. | Atsižvelgiant į sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos sąnaudas, prie jos modernizavimo galima prisidėti pasitelkiant finansavimą iš kelių šaltinių, visų pirma siekiant aplinkos tvarumo ir išteklių apsaugos. Turimomis lėšomis pagal ES programas, visų pirma ERPF, ESF+ ir EGADP, galima prisidėti prie sporto infrastruktūros statybos arba renovacijos, kartu įgyvendinant jų „žalesnės ir mažo anglies dioksido kiekio Europos“ tikslus. |
| --- | --- |

18.

Atsižvelgiant į sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos sąnaudas, prie jos modernizavimo galima prisidėti pasitelkiant finansavimą iš kelių šaltinių, visų pirma siekiant aplinkos tvarumo ir išteklių apsaugos. Turimomis lėšomis pagal ES programas, visų pirma ERPF, ESF+ ir EGADP, galima prisidėti prie sporto infrastruktūros statybos arba renovacijos, kartu įgyvendinant jų „žalesnės ir mažo anglies dioksido kiekio Europos“ tikslus.

| 19. | Sporto infrastruktūros prieinamumas yra vienas iš pagrindinių veiksnių užtikrinant vienodas ir įtraukias fizinio aktyvumo galimybes. Fizinis aktyvumas ir sportas gali duoti įvairios naudos pavieniams asmenims, bendruomenėms ir visai visuomenei, nes prisideda prie dalyvių fizinio raštingumo, gerovės, psichinės bei fizinės sveikatos ir gebėjimo ugdyti socialinius įgūdžius ir stiprina žmonių vaidmenį visuomenėje. Fizinis aktyvumas ir sportas yra naudingi ne tik pavieniams asmenims, bet ir visai visuomenei (8). |
| --- | --- |

19.

Sporto infrastruktūros prieinamumas yra vienas iš pagrindinių veiksnių užtikrinant vienodas ir įtraukias fizinio aktyvumo galimybes. Fizinis aktyvumas ir sportas gali duoti įvairios naudos pavieniams asmenims, bendruomenėms ir visai visuomenei, nes prisideda prie dalyvių fizinio raštingumo, gerovės, psichinės bei fizinės sveikatos ir gebėjimo ugdyti socialinius įgūdžius ir stiprina žmonių vaidmenį visuomenėje. Fizinis aktyvumas ir sportas yra naudingi ne tik pavieniams asmenims, bet ir visai visuomenei (8).

| 20. | Nediskriminacinis sporto infrastruktūros, fizinio aktyvumo ir sporto veiklos prieinamumas yra pagrindinė teisė, nepaisant negalios, amžiaus, etninės kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, tautinės ar socialinės kilmės, turto arba kokių nors kitų pagrindų. |
| --- | --- |

20.

Nediskriminacinis sporto infrastruktūros, fizinio aktyvumo ir sporto veiklos prieinamumas yra pagrindinė teisė, nepaisant negalios, amžiaus, etninės kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, tautinės ar socialinės kilmės, turto arba kokių nors kitų pagrindų.

| 21. | Prieinama sporto infrastruktūra gali padėti plėtoti neįgaliųjų sportą vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. |
| --- | --- |

21.

Prieinama sporto infrastruktūra gali padėti plėtoti neįgaliųjų sportą vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis.

| 22. | Galimybės sportininkams, treneriams, sirgaliams ir kitiems asmenims naudotis sporto infrastruktūra be trečiosios šalies pagalbos kartais gali būti ribotos. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas taikant atitinkamą politiką ir kriterijus: prieinamumo politiką ir kriterijus turėtų formuluoti procese dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat sporto sąjūdžio atstovai, asmenys su negalia ir jiems atstovaujančios organizacijos, siekiant užtikrinti, kad visi asmenys su negalia turėtų vienodas galimybes ir galėtų tomis pačiomis sąlygomis dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje (9). |
| --- | --- |

22.

Galimybės sportininkams, treneriams, sirgaliams ir kitiems asmenims naudotis sporto infrastruktūra be trečiosios šalies pagalbos kartais gali būti ribotos. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas taikant atitinkamą politiką ir kriterijus: prieinamumo politiką ir kriterijus turėtų formuluoti procese dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat sporto sąjūdžio atstovai, asmenys su negalia ir jiems atstovaujančios organizacijos, siekiant užtikrinti, kad visi asmenys su negalia turėtų vienodas galimybes ir galėtų tomis pačiomis sąlygomis dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje (9).

| 23. | Prieinamumo požiūriu labai svarbi yra sporto infrastruktūros vieta. Sporto infrastruktūros ir informacijos apie galimybes užsiimti sportine veikla trūkumas kliudo sportuoti (10). Tam tikrose kaimo, salų ar atokiose vietovėse, pavyzdžiui, atokiausiuose ES regionuose, žmonės gali turėti mažiau galimybių sportuoti dėl to, kad yra per mažai jiems prieinamos sporto infrastruktūros. Taip gali būti ir tankiai apgyvendintose miesto vietovėse dėl eilių ir nepakankamų sporto infrastruktūros pajėgumų, nes trūksta erdvės naujos infrastruktūros statybai. Vieta turėtų būti planuojama atsižvelgiant į visuomenės poreikius ir paklausą, vietos tinkamumą ir jos prieinamumą naudojantis viešuoju transportu arba renkantis aktyvias judumo formas (pvz., vaikščiojimą pėsčiomis ar važiavimą dviračiu); tai gali padaryti teigiamą poveikį sveikatai ir aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

23.

Prieinamumo požiūriu labai svarbi yra sporto infrastruktūros vieta. Sporto infrastruktūros ir informacijos apie galimybes užsiimti sportine veikla trūkumas kliudo sportuoti (10). Tam tikrose kaimo, salų ar atokiose vietovėse, pavyzdžiui, atokiausiuose ES regionuose, žmonės gali turėti mažiau galimybių sportuoti dėl to, kad yra per mažai jiems prieinamos sporto infrastruktūros. Taip gali būti ir tankiai apgyvendintose miesto vietovėse dėl eilių ir nepakankamų sporto infrastruktūros pajėgumų, nes trūksta erdvės naujos infrastruktūros statybai. Vieta turėtų būti planuojama atsižvelgiant į visuomenės poreikius ir paklausą, vietos tinkamumą ir jos prieinamumą naudojantis viešuoju transportu arba renkantis aktyvias judumo formas (pvz., vaikščiojimą pėsčiomis ar važiavimą dviračiu); tai gali padaryti teigiamą poveikį sveikatai ir aplinkos apsaugai.

PABRĖŽDAMI ŠIUOS ASPEKTUS:

| 24. | atsižvelgiant į plataus užmojo tikslus, nustatytus Europos žaliajame kurse ir JT DVT, būtina užtikrinti, kad sportas ir sporto infrastruktūra prisidėtų prie socialinio, ekonominio ir aplinkosauginio tvarumo, socialinės sąveikos ir įtraukties. Šiems tikslams pasiekti būtinas tarpsektorinis bendradarbiavimas ir konsultacijos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, negalią turinčiais asmenimis, pasitelkiant jiems atstovaujančias organizacijas, taip pat bendri visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų veiksmai ir atsakomybė planuojant, statant, renovuojant, prižiūrint ir naudojant sporto infrastruktūrą. |
| --- | --- |

24.

atsižvelgiant į plataus užmojo tikslus, nustatytus Europos žaliajame kurse ir JT DVT, būtina užtikrinti, kad sportas ir sporto infrastruktūra prisidėtų prie socialinio, ekonominio ir aplinkosauginio tvarumo, socialinės sąveikos ir įtraukties. Šiems tikslams pasiekti būtinas tarpsektorinis bendradarbiavimas ir konsultacijos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, negalią turinčiais asmenimis, pasitelkiant jiems atstovaujančias organizacijas, taip pat bendri visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų veiksmai ir atsakomybė planuojant, statant, renovuojant, prižiūrint ir naudojant sporto infrastruktūrą.

| 25. | Svarbus tikslas didinant sporto infrastruktūros tvarumą – sumažinti neigiamą poveikį aplinkai ir biologinei įvairovei visais jos gyvavimo ciklo etapais ir pritaikyti sporto infrastruktūros vietas atsižvelgiant į grėsmes klimatui. |
| --- | --- |

25.

Svarbus tikslas didinant sporto infrastruktūros tvarumą – sumažinti neigiamą poveikį aplinkai ir biologinei įvairovei visais jos gyvavimo ciklo etapais ir pritaikyti sporto infrastruktūros vietas atsižvelgiant į grėsmes klimatui.

| 26. | Atsižvelgiant į tai, kad reikia modernizuoti sporto infrastruktūrą ir įgyvendinti tvarius efektyvaus energijos vartojimo ir mažo anglies dioksido kiekio sprendimus bei prieinamumo priemones, būtina nustatyti tvarios sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos finansavimo šaltinius. Skleidžiant informaciją apie tvarių sprendimų įgyvendinimo naudą galima suteikti motyvacijos ir impulsą pokyčiams; ši nauda neretai pabrėžiama organizuojant svarbius sporto renginius. Finansavimas iš kelių šaltinių, įskaitant turimų ES lėšų panaudojimą, gali būti veiksmingas būdas prisidėti prie šių tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

26.

Atsižvelgiant į tai, kad reikia modernizuoti sporto infrastruktūrą ir įgyvendinti tvarius efektyvaus energijos vartojimo ir mažo anglies dioksido kiekio sprendimus bei prieinamumo priemones, būtina nustatyti tvarios sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos finansavimo šaltinius. Skleidžiant informaciją apie tvarių sprendimų įgyvendinimo naudą galima suteikti motyvacijos ir impulsą pokyčiams; ši nauda neretai pabrėžiama organizuojant svarbius sporto renginius. Finansavimas iš kelių šaltinių, įskaitant turimų ES lėšų panaudojimą, gali būti veiksmingas būdas prisidėti prie šių tikslų įgyvendinimo.

| 27. | Sporto infrastruktūros prieinamumo užtikrinimas yra itin svarbus siekiant įtraukti neįgaliuosius ir įvairios patirties turinčius, įvairios etninės kilmės, skirtingų lyčių ir skirtingos seksualinės orientacijos asmenis, taip pat asmenis, kurie kalba skirtingomis kalbomis ir išpažįsta skirtingas religijas, laikosi skirtingų politinių ar kitokių pažiūrų ir yra įvairios tautinės ar socialinės kilmės; šis užtikrinimas taip pat gali padėti ugdyti bendruomeniškumo jausmą. |
| --- | --- |

27.

Sporto infrastruktūros prieinamumo užtikrinimas yra itin svarbus siekiant įtraukti neįgaliuosius ir įvairios patirties turinčius, įvairios etninės kilmės, skirtingų lyčių ir skirtingos seksualinės orientacijos asmenis, taip pat asmenis, kurie kalba skirtingomis kalbomis ir išpažįsta skirtingas religijas, laikosi skirtingų politinių ar kitokių pažiūrų ir yra įvairios tautinės ar socialinės kilmės; šis užtikrinimas taip pat gali padėti ugdyti bendruomeniškumo jausmą.

| 28. | Svarbu sudaryti sąlygas nekliudomai naudotis sporto infrastruktūra ir dalyvauti sporto ir fizinėje veikloje, visų pirma neįgaliesiems ar kitoms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis sporto teikiama nauda. |
| --- | --- |

28.

Svarbu sudaryti sąlygas nekliudomai naudotis sporto infrastruktūra ir dalyvauti sporto ir fizinėje veikloje, visų pirma neįgaliesiems ar kitoms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis sporto teikiama nauda.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMU LYGMENIU:

| 29. | remti vienodas galimybes visiems piliečiams naudotis tvaria, estetiška ir įtraukia sporto infrastruktūra, skirta sporto veiklai, taip pat bendruomenėms ir visuomenei, vadovaujantis Komisijos iniciatyvoje „Naujasis europinis bauhauzas“ (11) pateikiamomis pagrindinėmis vertybėmis. |
| --- | --- |

29.

remti vienodas galimybes visiems piliečiams naudotis tvaria, estetiška ir įtraukia sporto infrastruktūra, skirta sporto veiklai, taip pat bendruomenėms ir visuomenei, vadovaujantis Komisijos iniciatyvoje „Naujasis europinis bauhauzas“ (11) pateikiamomis pagrindinėmis vertybėmis.

| 30. | Apsvarstyti galimybę nustatyti politikos sistemas, gaires, veiksmų planus ir paskatas, siekiant užtikrinti, kad privati ir viešoji sporto infrastruktūra taptų tvaresnė ir prieinamesnė kiekvienam. |
| --- | --- |

30.

Apsvarstyti galimybę nustatyti politikos sistemas, gaires, veiksmų planus ir paskatas, siekiant užtikrinti, kad privati ir viešoji sporto infrastruktūra taptų tvaresnė ir prieinamesnė kiekvienam.

| 31. | Į politiką įtraukti tinkamo sporto infrastruktūros fizinio ir jutiminio prieinamumo parametrus (12), kad sporto infrastruktūra būtų kuriama taip, jog sportas būtų nekliudomai prieinamas specifinių fizinio prieinamumo reikalavimų turintiems piliečiams. |
| --- | --- |

31.

Į politiką įtraukti tinkamo sporto infrastruktūros fizinio ir jutiminio prieinamumo parametrus (12), kad sporto infrastruktūra būtų kuriama taip, jog sportas būtų nekliudomai prieinamas specifinių fizinio prieinamumo reikalavimų turintiems piliečiams.

| 32. | Apsvarstyti galimybę sukurti aplinkos kriterijų sistemas, skirtas klimato poveikiui sporto infrastruktūrai per visą jos gyvavimo ciklą stebėti, kartu atsižvelgiant į kiekvieno sporto infrastruktūros objekto mastą. |
| --- | --- |

32.

Apsvarstyti galimybę sukurti aplinkos kriterijų sistemas, skirtas klimato poveikiui sporto infrastruktūrai per visą jos gyvavimo ciklą stebėti, kartu atsižvelgiant į kiekvieno sporto infrastruktūros objekto mastą.

| 33. | Siekti įtraukti aplinkos ir prieinamumo kriterijus kaip pozityvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima gauti viešąjį finansavimą sporto infrastruktūros planavimui, statybai ir renovacijai, ir remti efektyvaus energijos vartojimo sprendimų priemones, taip pat esamos infrastruktūros, išteklių ir žiedinės ekonomikos sprendimų naudojimą ir pakartotinį naudojimą, kad būtų sumažintas naujų medžiagų naudojimas ir padidintas jų perdirbimas ekonomikoje. |
| --- | --- |

33.

Siekti įtraukti aplinkos ir prieinamumo kriterijus kaip pozityvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima gauti viešąjį finansavimą sporto infrastruktūros planavimui, statybai ir renovacijai, ir remti efektyvaus energijos vartojimo sprendimų priemones, taip pat esamos infrastruktūros, išteklių ir žiedinės ekonomikos sprendimų naudojimą ir pakartotinį naudojimą, kad būtų sumažintas naujų medžiagų naudojimas ir padidintas jų perdirbimas ekonomikoje.

| 34. | Skatinti atitinkamų sporto srities suinteresuotųjų subjektų ir valdžios institucijų, įskaitant decentralizuotų ES fondų valdymo institucijas, bendradarbiavimą siekiant remti sporto infrastruktūros statybą ir renovaciją ir išnagrinėti galimybes jas bendrai finansuoti. |
| --- | --- |

34.

Skatinti atitinkamų sporto srities suinteresuotųjų subjektų ir valdžios institucijų, įskaitant decentralizuotų ES fondų valdymo institucijas, bendradarbiavimą siekiant remti sporto infrastruktūros statybą ir renovaciją ir išnagrinėti galimybes jas bendrai finansuoti.

| 35. | Prisidėti prie sporto infrastruktūros planavimo, visų pirma remti duomenų bazių, kuriose kaupiami statistiniai duomenys apie sporto infrastruktūrą (pavyzdžiui, naudojantis internetine platforma), kūrimą ir naudojimą ir kurti sporto infrastruktūros pasus, kad būtų renkama informacija apie valstybėse narėse esančią sporto infrastruktūrą bei jos ypatybes ir remiamas sporto infrastruktūros planavimas ir vietos parinkimas ir kuo geriau ja naudojamasi. |
| --- | --- |

35.

Prisidėti prie sporto infrastruktūros planavimo, visų pirma remti duomenų bazių, kuriose kaupiami statistiniai duomenys apie sporto infrastruktūrą (pavyzdžiui, naudojantis internetine platforma), kūrimą ir naudojimą ir kurti sporto infrastruktūros pasus, kad būtų renkama informacija apie valstybėse narėse esančią sporto infrastruktūrą bei jos ypatybes ir remiamas sporto infrastruktūros planavimas ir vietos parinkimas ir kuo geriau ja naudojamasi.

| 36. | Padėti kurti sporto infrastruktūrai skirtas krizių valdymo schemas, kad būtų užkirstas kelias veiklos apribojimams, atsirandantiems dėl nenumatytų įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, gaivalinių nelaimių ar energetikos krizių, ir įgyvendinti saugos ir saugumo gaires, kuriomis siekiama apsaugoti visus sporto infrastruktūros naudotojus ar lankytojus. |
| --- | --- |

36.

Padėti kurti sporto infrastruktūrai skirtas krizių valdymo schemas, kad būtų užkirstas kelias veiklos apribojimams, atsirandantiems dėl nenumatytų įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, gaivalinių nelaimių ar energetikos krizių, ir įgyvendinti saugos ir saugumo gaires, kuriomis siekiama apsaugoti visus sporto infrastruktūros naudotojus ar lankytojus.

| 37. | Padėti nustatyti ir panaikinti kliūtis, kylančias sporto infrastruktūros prieinamumui, ir skatinti nediskriminacinį prieinamumą visiems, nepaisant negalios, amžiaus, etninės kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų arba tautinės ar socialinės kilmės, ir dalytis geriausios tvarių priemonių naudojimo praktikos pavyzdžiais su kitomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

37.

Padėti nustatyti ir panaikinti kliūtis, kylančias sporto infrastruktūros prieinamumui, ir skatinti nediskriminacinį prieinamumą visiems, nepaisant negalios, amžiaus, etninės kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų arba tautinės ar socialinės kilmės, ir dalytis geriausios tvarių priemonių naudojimo praktikos pavyzdžiais su kitomis valstybėmis narėmis.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 38. | skatinti dalijimąsi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, nagrinėti naujus tradicinio planavimo aspektus, pavyzdžiui, urbanistinių dykrų ir esamų pastatų pertvarkymą ir pakartotinį naudojimą paverčiant juos sporto infrastruktūra, skatinti inovacijų mokslinius tyrimus, kad būtų remiamas tvarių sprendimų įgyvendinimas viso sporto infrastruktūros gyvavimo ciklo metu, pasitelkiant programą „Erasmus+“, ir toliau remti esamas iniciatyvas, pavyzdžiui, Žaliojo sporto ekspertų grupę arba iniciatyvą SHARE. |
| --- | --- |

38.

skatinti dalijimąsi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, nagrinėti naujus tradicinio planavimo aspektus, pavyzdžiui, urbanistinių dykrų ir esamų pastatų pertvarkymą ir pakartotinį naudojimą paverčiant juos sporto infrastruktūra, skatinti inovacijų mokslinius tyrimus, kad būtų remiamas tvarių sprendimų įgyvendinimas viso sporto infrastruktūros gyvavimo ciklo metu, pasitelkiant programą „Erasmus+“, ir toliau remti esamas iniciatyvas, pavyzdžiui, Žaliojo sporto ekspertų grupę arba iniciatyvą SHARE.

| 39. | Remti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir skatinti iniciatyvas, skirtas įtraukčiai ir lygioms galimybėms, kiek tai susiję su sporto infrastruktūros prieinamumu. |
| --- | --- |

39.

Remti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir skatinti iniciatyvas, skirtas įtraukčiai ir lygioms galimybėms, kiek tai susiję su sporto infrastruktūros prieinamumu.

| 40. | Sudaryti palankesnes sąlygas išnagrinėti galimybes ES finansavimą panaudoti tvariai sporto infrastruktūrai. Reguliariai informuoti valstybes nares ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus apie tvarios sporto infrastruktūros galimo ES finansavimo galimybes, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jos statybai bei renovacijai ir pagerintas jos prieinamumas. |
| --- | --- |

40.

Sudaryti palankesnes sąlygas išnagrinėti galimybes ES finansavimą panaudoti tvariai sporto infrastruktūrai. Reguliariai informuoti valstybes nares ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus apie tvarios sporto infrastruktūros galimo ES finansavimo galimybes, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jos statybai bei renovacijai ir pagerintas jos prieinamumas.

| 41. | Savo iniciatyvose ir pasiūlymuose, be kita ko, Žaliojo sporto ekspertų grupėje, atsižvelgti į Europos Tarybos darbą kuriant sporto duomenų bazes ir registrus valstybėse narėse, atliekamą su kitais atitinkamais subjektais keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis bei dalijantis duomenimis, įskaitant duomenis apie poveikį aplinkai, naudojimą, dydį ir prieinamumą. |
| --- | --- |

41.

Savo iniciatyvose ir pasiūlymuose, be kita ko, Žaliojo sporto ekspertų grupėje, atsižvelgti į Europos Tarybos darbą kuriant sporto duomenų bazes ir registrus valstybėse narėse, atliekamą su kitais atitinkamais subjektais keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis bei dalijantis duomenimis, įskaitant duomenis apie poveikį aplinkai, naudojimą, dydį ir prieinamumą.

| 42. | Atsižvelgti į vienodą sporto infrastruktūros prieinamumą pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) (13) 9 ir 30 straipsnius ir JT DVT. |
| --- | --- |

42.

Atsižvelgti į vienodą sporto infrastruktūros prieinamumą pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) (13) 9 ir 30 straipsnius ir JT DVT.

PRAŠO SPORTO SĄJŪDŽIO IR KITŲ ATITINKAMŲ SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ:

| 43. | atsižvelgti į sporto infrastruktūros statybos, renovacijos, priežiūros ir naudojimo tvarumo kriterijus (14), įskaitant numatomas išlaidas per visą gyvavimo ciklą, kartu atsižvelgiant į įvairias sporto infrastruktūros formas, visuomenės ir aplinkos poreikius bei kiekvienos vietos reikalavimus. |
| --- | --- |

43.

atsižvelgti į sporto infrastruktūros statybos, renovacijos, priežiūros ir naudojimo tvarumo kriterijus (14), įskaitant numatomas išlaidas per visą gyvavimo ciklą, kartu atsižvelgiant į įvairias sporto infrastruktūros formas, visuomenės ir aplinkos poreikius bei kiekvienos vietos reikalavimus.

| 44. | Kai įmanoma, atlikti poveikio aplinkai vertinimą, kad būtų įvertintas sporto infrastruktūros statybos, renovacijos ir eksploatavimo poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

44.

Kai įmanoma, atlikti poveikio aplinkai vertinimą, kad būtų įvertintas sporto infrastruktūros statybos, renovacijos ir eksploatavimo poveikis aplinkai.

| 45. | Kai tik įmanoma, apsvarstyti galimybę pakartotinai panaudoti esamą infrastruktūrą ir išteklius ir taikyti žiedinės ekonomikos sprendimus, kad būtų apribotas naujų medžiagų naudojimas ir padidintas jų perdirbimas ekonomikoje. |
| --- | --- |

45.

Kai tik įmanoma, apsvarstyti galimybę pakartotinai panaudoti esamą infrastruktūrą ir išteklius ir taikyti žiedinės ekonomikos sprendimus, kad būtų apribotas naujų medžiagų naudojimas ir padidintas jų perdirbimas ekonomikoje.

| 46. | Išnaudoti sporto infrastruktūros potencialą ir jos daugiafunkces ypatybes, kad ji būtų kuo geriau panaudota sporto tikslams, o taip pat pasitarnautų bendruomenėms. |
| --- | --- |

46.

Išnaudoti sporto infrastruktūros potencialą ir jos daugiafunkces ypatybes, kad ji būtų kuo geriau panaudota sporto tikslams, o taip pat pasitarnautų bendruomenėms.

| 47. | Bendradarbiaujant su valdžios institucijomis skatinti nekliudomą sporto infrastruktūros prieinamumą naudojantis įvairių rūšių transportu, pavyzdžiui, viešuoju transportu arba renkantis aktyvias judumo formas (kaip antai vaikščiojimas pėsčiomis ar važiavimas dviračiu). |
| --- | --- |

47.

Bendradarbiaujant su valdžios institucijomis skatinti nekliudomą sporto infrastruktūros prieinamumą naudojantis įvairių rūšių transportu, pavyzdžiui, viešuoju transportu arba renkantis aktyvias judumo formas (kaip antai vaikščiojimas pėsčiomis ar važiavimas dviračiu).

| 48. | Skatinti tvarias ir trumpas tiekimo grandines ir tvarius kriterijus rengiant konkursus rangovams dėl sporto infrastruktūros statybos, renovacijos ir priežiūros. |
| --- | --- |

48.

Skatinti tvarias ir trumpas tiekimo grandines ir tvarius kriterijus rengiant konkursus rangovams dėl sporto infrastruktūros statybos, renovacijos ir priežiūros.

| 49. | Užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų žmonių, paveiktų sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos, visuotinės žmogaus ir darbo teisės. |
| --- | --- |

49.

Užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų žmonių, paveiktų sporto infrastruktūros statybos ir renovacijos, visuotinės žmogaus ir darbo teisės.

| 50. | Apsaugoti žmones, gyvūniją ir augaliją bei dirvožemį šalia sporto infrastruktūros statybos vietų. |
| --- | --- |

50.

Apsaugoti žmones, gyvūniją ir augaliją bei dirvožemį šalia sporto infrastruktūros statybos vietų.

| 51. | Apsvarstyti galimybę įtraukti išteklių ir atliekų tvarkymo sistemas, kad būtų sumažintas vandens, energijos ir kitų išteklių suvartojimas, skatinamas tvarus ir atsakingas vartojimas ir mažinamos išlaidos. Šviesti naudotojus, darbuotojus ir lankytojus apie atsakingą sporto infrastruktūros naudojimą, kad būtų galima pratęsti jos gyvavimo trukmę ir taupyti gamtos išteklius. Propaguoti įgyvendintų tvarumo priemonių naudą ir išteklių taupymo bei sporto infrastruktūros poveikio aplinkai mažinimo ryšį. |
| --- | --- |

51.

Apsvarstyti galimybę įtraukti išteklių ir atliekų tvarkymo sistemas, kad būtų sumažintas vandens, energijos ir kitų išteklių suvartojimas, skatinamas tvarus ir atsakingas vartojimas ir mažinamos išlaidos. Šviesti naudotojus, darbuotojus ir lankytojus apie atsakingą sporto infrastruktūros naudojimą, kad būtų galima pratęsti jos gyvavimo trukmę ir taupyti gamtos išteklius. Propaguoti įgyvendintų tvarumo priemonių naudą ir išteklių taupymo bei sporto infrastruktūros poveikio aplinkai mažinimo ryšį.

| 52. | Padėti kurti sporto infrastruktūrai skirtas krizių valdymo schemas, kad būtų užkirstas kelias veiklos apribojimams, atsirandantiems dėl nenumatytų įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, gaivalinių nelaimių ar energetikos krizių, ir įgyvendinti saugos ir saugumo gaires, kuriomis siekiama užtikrinti visų sporto infrastruktūros lankytojų saugą. |
| --- | --- |

52.

Padėti kurti sporto infrastruktūrai skirtas krizių valdymo schemas, kad būtų užkirstas kelias veiklos apribojimams, atsirandantiems dėl nenumatytų įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, gaivalinių nelaimių ar energetikos krizių, ir įgyvendinti saugos ir saugumo gaires, kuriomis siekiama užtikrinti visų sporto infrastruktūros lankytojų saugą.

| 53. | Atsakingai naudoti sporto infrastruktūrą ir su renginiais susijusią infrastruktūrą organizuojant sporto renginius patalpose ir lauke, kuo labiau vengiant trikdžių aplinkai arba vėliau juos pašalinant. |
| --- | --- |

53.

Atsakingai naudoti sporto infrastruktūrą ir su renginiais susijusią infrastruktūrą organizuojant sporto renginius patalpose ir lauke, kuo labiau vengiant trikdžių aplinkai arba vėliau juos pašalinant.

| 54. | Sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems naudotis sporto infrastruktūra ir laikytis atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių gairių ir rekomendacijų. |
| --- | --- |

54.

Sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems naudotis sporto infrastruktūra ir laikytis atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių gairių ir rekomendacijų.

| 55. | Kai tinkama, aktyviai naudotis sporto duomenų bazėmis ir jas pildyti, kad būtų teikiami ir gaunami atitinkami duomenys apie sporto infrastruktūros ypatybes ir vietą. |
| --- | --- |

55.

Kai tinkama, aktyviai naudotis sporto duomenų bazėmis ir jas pildyti, kad būtų teikiami ir gaunami atitinkami duomenys apie sporto infrastruktūros ypatybes ir vietą.

---

(1)  Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) pateikta apibrėžtis: „asmenų grupės, kurioms kyla didesnė skurdo, socialinės atskirties, diskriminacijos ir smurto rizika nei plačiajai visuomenei, įskaitant etnines mažumas, migrantus, negalią turinčius asmenis, izoliuotus vyresnio amžiaus žmones ir vaikus, bet neapsiribojant šiomis grupėmis“.

(2)  Jungtinės Tautos, „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, A/RES/70/1.

(3)  Jungtinės Tautos, Sporto klimato politikos programa, 2018 m.

(4)  Visų pirma infrastruktūros objektų statyba, eksploatavimas, priežiūra ir griovimas.

(5)  Vokietijos federalinis sporto mokslo institutas, „Tvarios sporto infrastruktūros statybos gairės. Tvarių sporto salių statybos kriterijai“, 2021 m.

(6)  Šiose Tarybos išvadose aktyvusis projektavimas – statybos ir planavimo principai, kuriais skatinamas fizinis aktyvumas.

(7)  Eurostatas, 39/2019, „Rekordinis perdirbimo lygis ir perdirbtų medžiagų naudojimas ES“.

(8)  UNESCO, Tarptautinė fizinio ugdymo, fizinio aktyvumo ir sporto chartija, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015 m.

(9)  Europos Komisija, 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, 2021 m.

(10)  Europos Komisija, Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinis direktoratas, „Inovatyvių praktikų planavimas ES siekiant propaguoti netradicinių struktūrų sportą“ (angl. Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures), galutinė ataskaita Europos Komisijai, Leidinių biuras, 2021 m.

(11)  Europos Komisija, „Naujasis europinis bauhauzas“, COM(2021) 573 final.

(12)  Pavyzdžiui, Tarptautinio paralimpinio komiteto prieinamumo vadove nurodyti parametrai.

(13)  Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų departamentas, Neįgaliųjų teisių konvencija, 2006 m.

(14)  Tvarumo kriterijai apima šiuos rodiklius: ekologinę kokybę, sociokultūrinę ir funkcinę kokybę, ekonominę kokybę, techninę kokybę, proceso kokybę, vietos kokybę ir funkcinę sporto kokybę.

---

PRIEDO

PAGRINDŽIAMIEJI DOKUMENTAI

Europos Sąjungos Taryba

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl ES bendrų vertybių propagavimo per sportą, 2018/C 196/06.

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų išvados dėl negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti, 2019/C 192/06.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2021 m. sausio 1 d.–2024 m. birželio 30 d.), 2020/C 419/01.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl fizinio aktyvumo visą gyvenimą, 2021/C 501 I/01.

Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų išvados „Sportas ir fizinis aktyvumas – perspektyvus elgsenos keitimo svertas siekiant darnaus vystymosi“, 2022/C 170/01.

Kiti pagrindžiamieji dokumentai

Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų departamentas, Neįgaliųjų teisių konvencija (NTK), 2006 m.

Europos Komisijos Baltoji knyga dėl sporto, COM/2007/0391 final.

UNESCO, Tarptautinė fizinio ugdymo, fizinio aktyvumo ir sporto chartija, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015 m.

Europos Komisija, „Negalią turinčių asmenų galimybių sportuoti apžvalga. Ataskaita Europos Komisijai“, Leidinių biuras, 2018 m.

Jungtinės Tautos, „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, A/RES/70/1.

Jungtinės Tautos, Sporto klimato politikos programa, 2018 m.

Eurostatas, 39/2019, „Rekordinis perdirbimo lygis ir perdirbtų medžiagų naudojimas ES“, 2019 m.

Europos Komisija, iniciatyva SHARE, „Sporto indėlis į regioninę plėtrą vykdant 2021–2027 m. sanglaudos politiką“, 2020 m.

Tarptautinis paralimpinis komitetas, Prieinamumo vadovas, 2020 m.

Vokietijos federalinis sporto mokslo institutas, „Tvarios sporto infrastruktūros statybos gairės. Tvarių sporto salių statybos kriterijai“, 2021 m.

Europos Komisija, Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinis direktoratas, „Inovatyvių praktikų planavimas ES siekiant propaguoti netradicinių struktūrų sportą“ (angl. Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures), galutinė ataskaita Europos Komisijai, Leidinių biuras, 2021 m.

Europos Komisija, Lygybės sąjunga, 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, 2021 m.

Europos Komisija, „Naujasis europinis bauhauzas“, COM(2021) 573 final.

Europos Komisija, Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinis direktoratas, „Bendros architektūros kultūros kūrimas: investuoti į aukštos kokybės gyvenamąją aplinką visiems“ (angl. Towards a shared culture of architecture: investing in a high-quality living environment for everyone), ES valstybių narių ekspertų atvirojo koordinavimo metodo grupė, Leidinių biuras, 2021 m.

Europos Taryba, Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2021)5 valstybėms narėms dėl peržiūrėtos Europos sporto chartijos, kurią Ministrų Komitetas priėmė 2021 m. spalio 13 d. 1414-ame ministrų pavaduotojų susitikime.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos maisto saugos tarnyba

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/8

---

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklas

(2022/C 494/02)

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 (1) 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad Europos maisto saugos tarnybos „Valdančioji taryba Vykdomojo direktoriaus siūlymu sudaro viešai skelbtiną valstybių narių paskirtų kompetentingų organizacijų, galinčių individualiai arba per tinklus padėti tarnybai vykdyti jos misiją, sąrašą“.

EFSA Valdančioji taryba pirmą kartą sąrašą sudarė 2006 m. gruodžio 19 d., ir nuo to laiko jis:

| i. | reguliariai atnaujinamas, remiantis EFSA Vykdomojo direktoriaus pasiūlymais, taip pat atsižvelgiant į peržiūros rezultatus ar naujus valstybių narių pasiūlymus paskirti organizacijas (pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 2230/2004 2 straipsnio 4 dalį (2)); |
| --- | --- |

i.

reguliariai atnaujinamas, remiantis EFSA Vykdomojo direktoriaus pasiūlymais, taip pat atsižvelgiant į peržiūros rezultatus ar naujus valstybių narių pasiūlymus paskirti organizacijas (pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 2230/2004 2 straipsnio 4 dalį (2));

| ii. | skelbiamas viešai EFSA interneto svetainėje, kurioje pateikiamas naujausias kompetentingų organizacijų sąrašas. |
| --- | --- |

ii.

skelbiamas viešai EFSA interneto svetainėje, kurioje pateikiamas naujausias kompetentingų organizacijų sąrašas.

Ši atitinkama informacija pateikiama EFSA interneto svetainėje šiais adresais:

| i. | naujausi EFSA Valdančiosios tarybos kompetentingų organizacijų sąrašo pakeitimai 2022 m. gruodžio 15 d. –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; |
| --- | --- |

i.

naujausi EFSA Valdančiosios tarybos kompetentingų organizacijų sąrašo pakeitimai 2022 m. gruodžio 15 d. –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting;

| ii. | atnaujintas kompetentingų organizacijų sąrašas – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

atnaujintas kompetentingų organizacijų sąrašas – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA atnaujins šį pranešimą, patikslindama pateiktas interneto svetainių nuorodas.

Norėdami gauti daugiau informacijos, rašykite adresu Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(2)  2004 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2230/2004, nustatantis išsamias Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo taisykles dėl Europos maisto saugos tarnybos veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklo (OL L 379, 2004 12 24, p. 64), su paskutiniais pakeitimais.

---

Europos Komisija

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/9

---

Komisijos pranešimas – Sąjungos veterinarinių vaistų acquis taikymas rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas

(2022/C 494/03)

ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS

Šis rekomendacinis pranešimas skirtas palengvinti Sąjungos veterinarinių vaistų acquis taikymą rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas. Šiuo pranešimu siekiama padėti valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams, o galią turi tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pateikiami Sąjungos teisės aktų išaiškinimai.

1.   Teisinis pagrindas ir kiti svarbūs aspektai

2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Europos Sąjungos ir taip tapo trečiąja valstybe (1). Susitarime dėl išstojimo (2) numatytas pereinamasis laikotarpis, kuris baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d.

Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, Jungtinėje Karalystėje nebetaikoma Sąjungos teisė, ir pradėta taikyti Protokolą dėl Airijos ir Šiaurės Airijos, kuris yra neatsiejama Susitarimo dėl išstojimo dalis.

Pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnio 4 dalį ir 2 priedo 20 punktą Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, taikomas Sąjungos farmacijos acquis, įskaitant Direktyvą 2001/82/EB (3) ir Reglamentą (ES) 2019/6 (4) bei Sąjungos teisės aktus, kuriais įgyvendinami, iš dalies keičiami arba pakeičiami tie teisės aktai.

Kalbant apie veterinarinius vaistus, praktiškai tai visų pirma reiškia, kad:

| — | Šiaurės Airijos rinkai pateikiami veterinariniai vaistai (pagal pirmiau minėtus teisės aktus) turi atitikti Sąjungos teisėje nustatytus reguliavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

—

Šiaurės Airijos rinkai pateikiami veterinariniai vaistai (pagal pirmiau minėtus teisės aktus) turi atitikti Sąjungos teisėje nustatytus reguliavimo reikalavimus;

| — | Šiaurės Airijos rinkai pateikiami veterinariniai vaistai turi turėti galiojantį Komisijos suteiktą (visoje ES galiojantį) rinkodaros leidimą arba Jungtinės Karalystės kompetentingų institucijų suteiktą Šiaurės Airijoje galiojantį rinkodaros leidimą, kurio turėtojas yra Sąjungoje arba Šiaurės Airijoje; |
| --- | --- |

—

Šiaurės Airijos rinkai pateikiami veterinariniai vaistai turi turėti galiojantį Komisijos suteiktą (visoje ES galiojantį) rinkodaros leidimą arba Jungtinės Karalystės kompetentingų institucijų suteiktą Šiaurės Airijoje galiojantį rinkodaros leidimą, kurio turėtojas yra Sąjungoje arba Šiaurės Airijoje;

| — | veterinarinių vaistų vežimas iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, į Šiaurės Airiją arba Sąjungą pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus laikomas importu; |
| --- | --- |

—

veterinarinių vaistų vežimas iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, į Šiaurės Airiją arba Sąjungą pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus laikomas importu;

| — | veterinarinių vaistų vežimas iš Sąjungos arba Šiaurės Airijos į Jungtinės Karalystės dalis, išskyrus Šiaurės Airiją, ar bet kurią kitą trečiąją valstybę pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus laikomas eksportu; |
| --- | --- |

—

veterinarinių vaistų vežimas iš Sąjungos arba Šiaurės Airijos į Jungtinės Karalystės dalis, išskyrus Šiaurės Airiją, ar bet kurią kitą trečiąją valstybę pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus laikomas eksportu;

| — | Jungtinės Karalystės valdžios institucijų suteikiami rinkodaros leidimai iš esmės negalioja Sąjungoje, bet galioja tik Šiaurės Airijoje, jei jie patvirtinami pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus (plg. su Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 7 straipsnio 3 dalimi); |
| --- | --- |

—

Jungtinės Karalystės valdžios institucijų suteikiami rinkodaros leidimai iš esmės negalioja Sąjungoje, bet galioja tik Šiaurės Airijoje, jei jie patvirtinami pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus (plg. su Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 7 straipsnio 3 dalimi);

| — | bet kuris veterinarinių vaistų tiekimo veiksmas, kuris turi būti atliktas Sąjungoje (pvz., serijos tyrimai), kad vaistus būtų galima pateikti rinkai pagal Sąjungos teisę, turi būti atliekamas Sąjungoje arba Šiaurės Airijoje, ir tik tokie veiksmai, kurie gali būti atliekami trečiosiose valstybėse, gali būti atliekami Jungtinės Karalystės dalyse, išskyrus Šiaurės Airiją. |
| --- | --- |

—

bet kuris veterinarinių vaistų tiekimo veiksmas, kuris turi būti atliktas Sąjungoje (pvz., serijos tyrimai), kad vaistus būtų galima pateikti rinkai pagal Sąjungos teisę, turi būti atliekamas Sąjungoje arba Šiaurės Airijoje, ir tik tokie veiksmai, kurie gali būti atliekami trečiosiose valstybėse, gali būti atliekami Jungtinės Karalystės dalyse, išskyrus Šiaurės Airiją.

Nuo 2017 m. Komisija ir Europos vaistų agentūra aktyviai platina informaciją, kad atkreiptų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dėmesį į Jungtinės Karalystės išstojimo poveikį ir įspėtų juos apie būtinybę laiku, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, prisitaikyti prie pokyčių. Būtini pakeitimai visų pirma paaiškinti pranešimuose apie pasirengimą „Brexit’ui“ su paskutiniais pakeitimais, paskelbtais 2020 m. kovo 13 d. dėl vaistų (5).

Nepaisant to, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, veiklos vykdytojams tam tikrose rinkose, kurios istoriškai priklausė nuo veterinarinių vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas (t. y. Airijoje, Kipre, Maltoje ir Šiaurės Airijoje) (6), vis tiek prireikė daugiau laiko tiekimo grandinėms pritaikyti ir atsižvelgti į pokyčius, susijusius su pasibaigusiu pereinamuoju laikotarpiu. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir tai, kad laikytasi nuomonės, jog itin svarbu, kad Sąjungos veterinarinių vaistų acquis būtų įgyvendinamas ir vykdomas taip, kad būtų išvengta veterinarinių vaistų stygiaus ir būtų užtikrinama Sąjungos teisėje nustatyta aukšto lygio visuomenės sveikatos apsauga, 2021 m. sausio 25 d. Komisija priėmė pranešimą, kuriame paaiškinama, kaip iki 2021 m. gruodžio 31 d. ji taikys ES veterinarinių vaistų acquis tose rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas (7).

2021 m. pabaigoje buvo aišku, kad padėtis tebėra sudėtinga tose rinkose, kurios istoriškai buvo priklausomos nuo veterinarinių vaistų tiekimo iš Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas (t. y. Airijoje, Kipre, Maltoje ir Šiaurės Airijoje). Todėl 2021 m. gruodžio 29 d. Komisija priėmė Komisijos pranešimą dėl Sąjungos farmacijos acquis taikymo rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas (8), kuris veterinariniams vaistams taikomas iki 2022 m. gruodžio 31 d.

Laikotarpis, kuriam taikomas šis pranešimas dėl veterinarinių vaistų, artėja į pabaigą, o veterinarinių vaistų tiekimo grandinės dar nepritaikytos. Todėl dabartinėmis aplinkybėmis rinkose, kurios istoriškai priklausė nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas, vis dar kyla veterinarinių vaistų stygiaus pavojus.

2.   Komisijos pranešime dėl Sąjungos farmacijos acquis taikymo rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas nurodytos praktikos taikymo pratęsimas

Siekiant užtikrinti veterinarinių vaistų tiekimo Kiprui, Airijai, Maltai ir Šiaurės Airijai tęstinumą, būtina paskutinį kartą, kiek tai susiję su tokiais vaistais, pratęsti 2021 m. Komisijos pranešime dėl Sąjungos farmacijos acquis taikymo rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas nustatytos praktikos taikymą (2021 C524/02). Šis pratęsimas galioja iki 2025 m. gruodžio 31 d.

3.   Veiksmų planas

2 skirsnyje nurodytos praktikos taikymo išplėtimas gali būti pateisinamas tik tuo atveju, jei bus imtasi priemonių siekiant užtikrinti, kad veterinarinių vaistų tiekimas Kiprui, Airijai, Maltai ir Šiaurės Airijai ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. atitiktų Sąjungos veterinarinių vaistų acquis ir visas Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos nuostatas. Tokios priemonės yra susijusios su veiklos vykdytojais, kurie šiuo metu tiekia veterinarinius vaistus Kiprui, Airijai, Maltai ir Šiaurės Airijai, taip pat su šių teritorijų nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, kurios turėtų išnagrinėti alternatyvas ir imtis būtinų veiksmų, kad būtų užtikrintas atitinkamų veterinarinių vaistų prieinamumas, visiškai atitinkantis taikytiną Sąjungos veterinarinių vaistų acquis ir visas Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos nuostatas.

Šiuo tikslu Kipro, Airijos, Maltos ir Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingos institucijos vykdo šiuos įsipareigojimus:

| a) | nurodo veterinarinius vaistus, kurių tiekimui kiltų rizika, jei jų atitinkamose teritorijose Komisijos pranešime dėl Sąjungos farmacijos acquis taikymo rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas, nurodyta praktika nebūtų taikoma.
  Atitinkamų veterinarinių vaistų sąrašas 4 skirsnyje nustatyta forma pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

a)

nurodo veterinarinius vaistus, kurių tiekimui kiltų rizika, jei jų atitinkamose teritorijose Komisijos pranešime dėl Sąjungos farmacijos acquis taikymo rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas, nurodyta praktika nebūtų taikoma.

Atitinkamų veterinarinių vaistų sąrašas 4 skirsnyje nustatyta forma pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. vasario 28 d.

| b) | teikia informaciją apie priemones, kurių imsis atitinkami veiklos vykdytojai ir (arba) kompetentingos institucijos, įskaitant jų įgyvendinimo terminus, siekdami užtikrinti, kad a punkte nurodytų veterinarinių vaistų tiekimas atitiktų Sąjungos veterinarinių vaistų acquis ir Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos nuostatas.
  Tokia informacija 4 skirsnyje nustatyta forma pateikiama Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

b)

teikia informaciją apie priemones, kurių imsis atitinkami veiklos vykdytojai ir (arba) kompetentingos institucijos, įskaitant jų įgyvendinimo terminus, siekdami užtikrinti, kad a punkte nurodytų veterinarinių vaistų tiekimas atitiktų Sąjungos veterinarinių vaistų acquis ir Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos nuostatas.

Tokia informacija 4 skirsnyje nustatyta forma pateikiama Komisijai ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 30 d.;

| c) | ne vėliau kaip 2024 m. sausio 31 d., o vėliau kas tris mėnesius pateikia Komisijai b punkte nurodytų priemonių įgyvendinimo pažangos ataskaitas.
  Komisija kartu su Kipro, Airijos, Maltos ir Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, reguliariai stebės pažangą ir bendradarbiaus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2024 m. sausio 31 d., o vėliau kas tris mėnesius pateikia Komisijai b punkte nurodytų priemonių įgyvendinimo pažangos ataskaitas.

Komisija kartu su Kipro, Airijos, Maltos ir Jungtinės Karalystės kompetentingomis institucijomis, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, reguliariai stebės pažangą ir bendradarbiaus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

4.   Ataskaitų pateikimo formatas

| Vaisto pavadinimas | Veiklioji medžiaga | Rinkodaros leidimo turėtojas | Planuojamos priemonės |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Vaisto pavadinimas

Veiklioji medžiaga

Rinkodaros leidimo turėtojas

Planuojamos priemonės

---

(1)  Trečioji valstybė – tai valstybė, kuri nėra ES valstybė narė.

(2)  Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL L 29, 2020 1 31, p. 7) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo).

(3)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 1).

(4)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Šiame pranešime šios rinkos išskiriamos dėl jų istorinės priklausomybės nuo Jungtinės Karalystės rinkos veterinarinių vaistų tiekimo atžvilgiu ir dėl to, kad didelė jų importuojamų vaistų dalis įvežama iš Jungtinės Karalystės.

(7)  Komisijos pranešimas. Sąjungos farmacijos acquis taikymas rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš Didžiosios Britanijos arba per ją pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, 2021/C 27/08, OL C 27, 2021 1 25, p. 11.

(8)  Komisijos pranešimas – Sąjungos farmacijos acquis taikymas rinkose, kurios istoriškai priklauso nuo vaistų tiekimo iš atitinkamų Jungtinės Karalystės dalių, išskyrus Šiaurės Airiją, arba per jas, 2021/C 524/02, OL C 524, 2021 12 29, p. 2.

---

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/12

---

Euro kursas (1)

2022 m. gruodžio 27 d.

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0624 |
| JPY | Japonijos jena | 141,68 |
| DKK | Danijos krona | 7,4366 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88333 |
| SEK | Švedijos krona | 11,1285 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9885 |
| ISK | Islandijos krona | 152,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,4895 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,260 |
| HUF | Vengrijos forintas | 401,65 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6683 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9270 |
| TRY | Turkijos lira | 19,8799 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5770 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4384 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,2874 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6916 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4300 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 349,85 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,3181 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,3994 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5375 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 620,58 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6990 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,356 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,775 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6035 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,5515 |
| INR | Indijos rupija | 88,0808 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0624

JPY

Japonijos jena

141,68

DKK

Danijos krona

7,4366

GBP

Svaras sterlingas

0,88333

SEK

Švedijos krona

11,1285

CHF

Šveicarijos frankas

0,9885

ISK

Islandijos krona

152,30

NOK

Norvegijos krona

10,4895

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,260

HUF

Vengrijos forintas

401,65

PLN

Lenkijos zlotas

4,6683

RON

Rumunijos lėja

4,9270

TRY

Turkijos lira

19,8799

AUD

Australijos doleris

1,5770

CAD

Kanados doleris

1,4384

HKD

Honkongo doleris

8,2874

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6916

SGD

Singapūro doleris

1,4300

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 349,85

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,3181

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,3994

HRK

Kroatijos kuna

7,5375

IDR

Indonezijos rupija

16 620,58

MYR

Malaizijos ringitas

4,6990

PHP

Filipinų pesas

59,356

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,775

BRL

Brazilijos realas

5,6035

MXN

Meksikos pesas

20,5515

INR

Indijos rupija

88,0808

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/13

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 494/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Altarea“ (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Altarea“ (Prancūzija),

| — | „Carrefour SA“ (toliau – „Carrefour“, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Carrefour SA“ (toliau – „Carrefour“, Prancūzija),

| — | „SNC Altacar Sartrouville“ (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„SNC Altacar Sartrouville“ (Prancūzija),

| — | „SNC Altacar Nantes“ (Prancūzija). |
| --- | --- |

—

„SNC Altacar Nantes“ (Prancūzija).

Įmonės „Altarea“ ir „Carrefour“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visapusiškai funkcionuojančių bendrų įmonių „SNC Altacar Sartrouville“ ir „SNC Altacar Nantes“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtų dviejų naujų bendrųjų įmonių akcijas.

2.

| — | „Altarea“ yra grupės, veikiančios nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuje Prancūzijoje ir, kiek mažiau, Ispanijoje ir Italijoje (gyvenamosios ir administracinės paskirties nekilnojamojo turto plėtra, prekybos centrų nuosavybė ir valdymas savo vardu, biurų valdymas savo vardu, prekybos centrų valdymas trečiųjų šalių vardu, nekilnojamojo turto administravimas ir nekilnojamojo turto sandoriai), pagrindinė bendrovė; |
| --- | --- |

—

„Altarea“ yra grupės, veikiančios nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuje Prancūzijoje ir, kiek mažiau, Ispanijoje ir Italijoje (gyvenamosios ir administracinės paskirties nekilnojamojo turto plėtra, prekybos centrų nuosavybė ir valdymas savo vardu, biurų valdymas savo vardu, prekybos centrų valdymas trečiųjų šalių vardu, nekilnojamojo turto administravimas ir nekilnojamojo turto sandoriai), pagrindinė bendrovė;

| — | „Carrefour“ yra grupės, kuri vykdo veiklą daugiausiai maisto produktų mažmeninės prekybos per visų pirma didžiuosius prekybos centrus, kitus prekybos centrus, vietines parduotuves, cash and carry – „mokėk ir neškis“ parduotuves, taip pat prekybą internetu, sektoriuje, patronuojančioji bendrovė. Grupė „Carrefour“ taip pat netiesiogiai vykdo veiklą nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- |

—

„Carrefour“ yra grupės, kuri vykdo veiklą daugiausiai maisto produktų mažmeninės prekybos per visų pirma didžiuosius prekybos centrus, kitus prekybos centrus, vietines parduotuves, cash and carry – „mokėk ir neškis“ parduotuves, taip pat prekybą internetu, sektoriuje, patronuojančioji bendrovė. Grupė „Carrefour“ taip pat netiesiogiai vykdo veiklą nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuje;

| — | „SNC Altacar Sartrouville“ yra įmonė, kuriai priklausys Satruvilio mieste Prancūzijoje (pašto kodas 78500) esantis prekybos centras „Robert Schuman“, ir kuri jį valdys. |
| --- | --- |

—

„SNC Altacar Sartrouville“ yra įmonė, kuriai priklausys Satruvilio mieste Prancūzijoje (pašto kodas 78500) esantis prekybos centras „Robert Schuman“, ir kuri jį valdys.

| — | „SNC Altacar Nantes“ yra įmonė, kuriai priklausys Nanto mieste Prancūzijoje (pašto kodas 44300) esantis prekybos centrą „La Beaujoire“, ir kuri jį valdys. |
| --- | --- |

—

„SNC Altacar Nantes“ yra įmonė, kuriai priklausys Nanto mieste Prancūzijoje (pašto kodas 44300) esantis prekybos centrą „La Beaujoire“, ir kuri jį valdys.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/15

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 494/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Stellantis N.V.“ (toliau – „Stellantis“, Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

„Stellantis N.V.“ (toliau – „Stellantis“, Nyderlandai),

| — | „Hon Hai Precision Industry Co., Ltd.“ (toliau – „Hon Hai“, Taivanas). |
| --- | --- |

—

„Hon Hai Precision Industry Co., Ltd.“ (toliau – „Hon Hai“, Taivanas).

Įmonės „Stellantis“ ir „Hon Hai“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įsteigtos naujos bendrosios įmonės (toliau – JV, Nyderlandai) kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „Stellantis“ yra pasaulinė automobilių pramonės grupė, užsiimanti automobilių, dalių ir gamybos sistemų projektavimu, inžinerija, gamyba, platinimu ir pardavimu visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

„Stellantis“ yra pasaulinė automobilių pramonės grupė, užsiimanti automobilių, dalių ir gamybos sistemų projektavimu, inžinerija, gamyba, platinimu ir pardavimu visame pasaulyje;

| — | „Hon Hai“ užsiima kompiuteriams skirtų elektroninių elementų, ryšių technologijų ir buitinės elektronikos prietaisų gamyba. |
| --- | --- |

—

„Hon Hai“ užsiima kompiuteriams skirtų elektroninių elementų, ryšių technologijų ir buitinės elektronikos prietaisų gamyba.

3.

| — | tai bus plyno lauko bendroji įmonė, įkurta automobilių rinkai skirtiems puslaidininkiams kurti ir visai savarankiško ūkio subjekto veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

—

tai bus plyno lauko bendroji įmonė, įkurta automobilių rinkai skirtiems puslaidininkiams kurti ir visai savarankiško ūkio subjekto veiklai vykdyti.

4.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

5.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 12 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 494/17

---

Procesinių garantijų kontrolieriaus SPRENDIMAS, kuriuo priimamos skundų nagrinėjimo įgyvendinimo nuostatos

(2022/C 494/07)

KONTROLIERIUS,

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (1), ypač į jo 9a ir 9b straipsnius;

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 2020/2223 (3), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, procesinių garantijų ir pagrindinių teisių apsaugos bei jų laikymosi tikslais nustatoma procesinių garantijų Kontrolieriaus (toliau – Kontrolierius) vidaus pareigybė. Kontrolierius nagrinėja skundus dėl to, kaip OLAF laikosi procesinių garantijų, taip pat dėl OLAF vykdomiems tyrimams taikytinų taisyklių pažeidimo, visų pirma dėl procesinių reikalavimų ir pagrindinių teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 2020/2223 (3), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, procesinių garantijų ir pagrindinių teisių apsaugos bei jų laikymosi tikslais nustatoma procesinių garantijų Kontrolieriaus (toliau – Kontrolierius) vidaus pareigybė. Kontrolierius nagrinėja skundus dėl to, kaip OLAF laikosi procesinių garantijų, taip pat dėl OLAF vykdomiems tyrimams taikytinų taisyklių pažeidimo, visų pirma dėl procesinių reikalavimų ir pagrindinių teisių pažeidimų;

| (2) | Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 83/2013 9b straipsnio 11 dalyje reikalaujama, kad Kontrolierius, pasikonsultavęs su Priežiūros komitetu, priimtų skundų nagrinėjimo įgyvendinimo nuostatas (4); |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 83/2013 9b straipsnio 11 dalyje reikalaujama, kad Kontrolierius, pasikonsultavęs su Priežiūros komitetu, priimtų skundų nagrinėjimo įgyvendinimo nuostatas (4);

| (3) | 2022 m. rugsėjo 29 d. buvo konsultuotasi su OLAF priežiūros komitetu, |
| --- | --- |

(3)

2022 m. rugsėjo 29 d. buvo konsultuotasi su OLAF priežiūros komitetu,

NUSPRENDĖ:

1 Straipsnis

Apibrėžtys

Nedarant poveikio Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (toliau – OLAF reglamentas) nustatytoms apibrėžtims, šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | OLAF tyrimas – administracinis tyrimas, kurį OLAF atlieka pagal OLAF reglamento 3, 4 straipsnius, 12e straipsnio 1 dalies c punktą ir (arba) 12f straipsnį; |
| --- | --- |

1)

OLAF tyrimas – administracinis tyrimas, kurį OLAF atlieka pagal OLAF reglamento 3, 4 straipsnius, 12e straipsnio 1 dalies c punktą ir (arba) 12f straipsnį;

| 2) | susijęs asmuo – asmuo arba ekonominės veiklos vykdytojas, kurio atžvilgiu atliekamas OLAF tyrimas; |
| --- | --- |

2)

susijęs asmuo – asmuo arba ekonominės veiklos vykdytojas, kurio atžvilgiu atliekamas OLAF tyrimas;

| 3) | liudytojas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris gali pateikti Kontrolieriui informaciją, kuri yra svarbi siekiant nustatyti su nagrinėjamu skundu susijusius faktus. |
| --- | --- |

3)

liudytojas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuris gali pateikti Kontrolieriui informaciją, kuri yra svarbi siekiant nustatyti su nagrinėjamu skundu susijusius faktus.

2 Straipsnis

Dalykas ir principai

1.   Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės, susijusios su Kontrolieriui pagal OLAF reglamento 9b straipsnį teikiamų skundų teikimu, nagrinėjimu ir tolesniais veiksmais.

2.   Kontrolierius skundus nagrinėja nepriklausomai, be kita ko, nepriklausomai nuo OLAF ir Priežiūros komiteto, nesikišdamas į OLAF atliekamų tyrimų eigą.

3.   Kontrolierius privalo laikytis bendrųjų ES teisės principų, įskaitant sąžiningumo ir gero administravimo principus.

4.   Priežiūros komiteto sekretoriatas (toliau – sekretoriatas) teikia Kontrolieriui visą būtiną administracinę ir teisinę pagalbą skundų nagrinėjimo mechanizmo tikslais. Visų pirma sekretoriatas vykdo administracines užduotis, susijusias su skundų nagrinėjimo procesu, pavyzdžiui, registruoja skundus ir susijusius dokumentus, vykdo administracinį susirašinėjimą ir keitimąsi dokumentais su šalimis.

3 Straipsnis

Skundų teikimas

1.   Skundai teikiami raštu elektroniniu būdu arba paštu. Skundo teikėjai primygtinai raginami naudoti Kontrolieriaus interneto svetainėje pateiktą skundo formą. Skundo teikėjai turi teisę būti atstovaujami savo pasirinkto asmens ir (arba) naudotis jo pagalba.

2.   Skundo teikėjas gali vartoti bet kurią iš oficialiųjų ES kalbų. Kontrolierius bendrauja su skundo teikėju ta kalba. Prireikus, siekiant paspartinti procedūrą, kol reikiami dokumentai bus išversti į skundo kalbą, Kontrolierius gali susitarti su skundo teikėju dėl keitimosi korespondencija kita ES kalba.

3.   Skunde aiškiai nurodoma: i) skundo teikėjo tapatybė, ii) skundo dalykas ir, jei įmanoma, iii) OLAF tyrimo, dėl kurio pateiktas skundas, bylos nuoroda. Skundas visų pirma apima: i) aiškų ir glaustą susijusių faktų aprašymą ir ii) aiškų ir glaustą tariamo (-ų) procesinių garantijų ir (arba) OLAF tyrimams taikomų taisyklių pažeidimo (-ų) aprašymą. Pirmiau nurodyta informacija turi būti pakankama, kad Kontrolierius galėtų nustatyti skundo apimtį. Prireikus skundo teikėjas prie skundo gali pridėti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus.

4.   Kontrolieriui pateikti skundai neturi įtakos teismo proceso terminams. Jie neturi stabdomojo poveikio tyrimo, kuris yra skundo objektas, eigai.

4 Straipsnis

Skundų registravimas

1.   Skundai registruojami ne vėliau kaip kitą darbo dieną nuo skundo gavimo dienos ir jiems suteikiamas unikalus skundo numeris.

2.   Užregistravęs skundą, Kontrolierius išsiunčia skundo teikėjui gavimo patvirtinimą ir tuo pačiu metu perduoda skundą OLAF generaliniam direktoriui.

5 Straipsnis

Pradinis tvarkymas

1.   Per 10 darbo dienų nuo skundo gavimo dienos Kontrolierius nusprendžia, ar skundas yra priimtinas.

2.   Kontrolierius atmeta skundą kaip nepriimtiną, jeigu:

| a) | jį pateikia ne susijęs asmuo, o kitas asmuo; |
| --- | --- |

a)

jį pateikia ne susijęs asmuo, o kitas asmuo;

| b) | jis nesusijęs su OLAF tyrimu; |
| --- | --- |

b)

jis nesusijęs su OLAF tyrimu;

| c) | jis nesusijęs su tariamu (-ais) procesinių garantijų pažeidimu (-ais) ir (arba) OLAF tyrimams taikomų taisyklių pažeidimu (-ais); |
| --- | --- |

c)

jis nesusijęs su tariamu (-ais) procesinių garantijų pažeidimu (-ais) ir (arba) OLAF tyrimams taikomų taisyklių pažeidimu (-ais);

| d) | jis pateikiamas pasibaigus OLAF reglamento 9b straipsnio 2 dalyje (5) nustatytiems terminams. |
| --- | --- |

d)

jis pateikiamas pasibaigus OLAF reglamento 9b straipsnio 2 dalyje (5) nustatytiems terminams.

3.   Kontrolierius taip pat paskelbia nepriimtinais visus skundus, kuriuose keliami klausimai, priklausantys Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) kompetencijai, t. y. skundus, susijusius su Reglamento (ES) 2018/1725 (6) taikymu ir pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą paisymu.

4.   Per tą patį laikotarpį Kontrolierius taip pat išnagrinėja, ar skundas yra akivaizdžiai nepagrįstas, pasikartojantis ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio.

5.   Jei Kontrolierius nustato, kad skundas yra nepriimtinas, akivaizdžiai nepagrįstas, pasikartojantis ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio, jis užbaigia bylą ir nedelsdamas informuoja skundo teikėją ir OLAF generalinį direktorių apie tokio sprendimo priežastis.

6 Straipsnis

Teismo procesas

Jei Kontrolierius sužino, kad skunde nurodyti faktai yra arba buvo nagrinėjami teisme, jis užbaigia bylą ir atitinkamai informuoja skundo teikėją ir OLAF.

7 Straipsnis

Rungimosi principu grindžiama procedūra

1.   Kontrolierius skundą galutinai įvertina tik po to, kai išklauso skundo teikėją ir OLAF. Abiem šalims turi būti suteikiama galimybė išdėstyti savo argumentus ir pateikti visus patvirtinamuosius dokumentus. Joms taip pat turi būti pranešama apie kitos šalies pareiškimus ir suteikiama galimybė per Kontrolieriaus nustatytą terminą pateikti pastabas dėl jų.

2.   Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis Kontrolierius gali nuspręsti neperduoti šaliai informacijos ar medžiagos, kuri yra svarbi vertinant skundą, jei kita šalis paprašė laikyti ją konfidencialia. Priimdamas sprendimą šiuo klausimu, Kontrolierius, be kita ko, įvertina poreikį apsaugoti OLAF tyrimo konfidencialumą ir veiksmingumą ir tai, ar laikomasi rungimosi principo. Skundo teikėjas negauna OLAF bylos dokumentų, su kuriais jis neturi teisės susipažinti pagal kitas teisines nuostatas arba su kuriais OLAF jau neleido susipažinti.

8 Straipsnis

Informacijos rinkimo veiksmai

1.   OLAF užtikrina, kad Kontrolierius turėtų galimybę laiku ir tinkamai susipažinti su bylos dokumentais, reikalingais skundui įvertinti.

2.   Kontrolierius prašo OLAF per nustatytą laikotarpį, kuris paprastai yra ne ilgesnis kaip 10 darbo dienų, pateikti savo nuomonę dėl skundo arba dėl konkrečių jo aspektų. OLAF gali prašyti pratęsti šį terminą. Kontrolierius gali paprašyti OLAF pateikti papildomos informacijos ir (arba) susipažinti su bylos medžiaga (jos dalimi). Kontrolierius taip pat gali paprašyti OLAF, kad ji pateiktų savo pastabų vertimą į skundo kalbą.

3.   Kontrolierius prašo skundo teikėją per 5 darbo dienas pateikti pastabų dėl OLAF pateiktų pastabų. Skundo teikėjas gali prašyti šį terminą pratęsti. Kontrolierius taip pat gali paprašyti skundo teikėjo pateikti papildomos informacijos ar dokumentų arba pateikti su Kontrolieriui jau pateiktais informacija ar dokumentais susijusius paaiškinimus.

4.   Atsižvelgdamas į tai, kad tai gali padėti išaiškinti atitinkamus faktus, Kontrolierius gali prašyti liudytojų pateikti informaciją, jei toks veiksmas nedaro poveikio vykdomo OLAF tyrimo konfidencialumui ir veiksmingumui bei susijusių asmenų teisėms. Kontrolierius perduoda skundo teikėjui ir OLAF visų su skundu susijusių liudytojų pareiškimų kopijas.

5.   2–4 dalyse nurodytos informacijos Kontrolierius gali paprašyti raštu arba per žodinį bylos nagrinėjimą.

9 Straipsnis

Klausymai

1.   Kontrolierius gali organizuoti ir vesti klausymus. Klausymų tikslas: i) gauti su skundu susijusios informacijos ir (arba) ii) greitai išspręsti skundą. Kontrolierius negali organizuoti klausymų, jei juose nedalyvauja OLAF ar skundo teikėjas. Tačiau liudytojus Kontrolierius apklausia uždarame posėdyje, nedalyvaujant nei OLAF, nei skundo teikėjui.

2.   Klausymai gali vykti Kontrolieriaus patalpose arba virtualiai per vaizdo konferenciją. Jie nėra vieši.

3.   Kontrolierius nustato klausymo datą, trukmę ir tvarką. Kontrolierius tinkamu laiku pakviečia dalyvius ir nurodo pagrindines klausymo temas. Skundo teikėjui gali atstovauti ir (arba) padėti jo teisinis atstovas. Kontrolieriui padeda sekretoriato vadovas ir jo darbuotojai, kurie dalyvauja klausyme.

4.   Kontrolierius parengia klausymo protokolą arba santrauką ir pateikia jį skundo teikėjui ir OLAF. Abi šalys per dvi dienas gali pateikti savo pastabas. Protokolas įtraukiamas į skundo bylą.

10 Straipsnis

Atvejai, kai procesinių garantijų pažeidimų arba OLAF tyrimams taikomų taisyklių pažeidimų nenustatoma

Jei Kontrolierius, įvertinęs visą surinktą informaciją ir įrodymus, nustato, kad tariamų pažeidimų įrodymų nerasta, jis užbaigia bylą ir atitinkamai informuoja skundo teikėją ir OLAF generalinį direktorių.

11 Straipsnis

Kvietimas išspręsti skundą

1.   Jei Kontrolierius nustato, kad OLAF nesilaikė OLAF reglamento 9b straipsnio 1 dalyje nurodytų taisyklių, jis paragina OLAF imtis veiksmų skundui išspręsti. Kontrolierius gali pasiūlyti konkrečius veiksmus, kurių reikia imtis.

2.   OLAF per 15 darbo dienų informuoja Kontrolierių apie visus veiksmus, kurių imtasi arba ketinama imtis šiuo tikslu.

3.   Kontrolierius pateikia skundo teikėjui OLAF atsakymo kopiją ir prašymą pateikti pastabas per 5 darbo dienas.

4.   Jei Kontrolierius nustato, kad OLAF pateiktas sprendimas yra tinkamas, jis užbaigia bylą ir atitinkamai informuoja OLAF ir skundo teikėją.

12 Straipsnis

Rekomendacijos

1.   Jei Kontrolierius nustato, kad OLAF pateiktas sprendimas yra netinkamas, ir mano, kad skundą galima išspręsti, jis (ji) per OLAF reglamento 9b straipsnio 5 dalyje nustatytą terminą pateikia rekomendaciją, kaip išspręsti skundą.

2.   Jei Kontrolierius per OLAF reglamento 9b straipsnio 5 dalyje nustatytus terminus nepateikia rekomendacijos arba baigiamojo sprendimo, laikoma, kad Kontrolierius atmetė skundą be rekomendacijos.

3.   Prieš pateikdamas rekomendaciją Kontrolierius konsultuojasi su Priežiūros komitetu, kad jis pareikštų savo nuomonę. Šiuo tikslu Kontrolierius parengs ataskaitą, kurioje bus visa būtina informacija, kad Priežiūros komitetas galėtų pateikti savo nuomonę. Ataskaitoje, kiek įmanoma, nepateikiami asmens duomenys ar kita informacija, kuri galėtų padėti nustatyti skundo teikėjo tapatybę arba kelti pavojų OLAF tyrimų konfidencialumui. Priežiūros komitetas pateikia atsakymą per Kontrolieriaus nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 5 darbo dienos.

4.   Kontrolierius rekomenduoja OLAF per nustatytą laikotarpį imtis konkrečių veiksmų skundui išspręsti, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) iš dalies pakeisti arba panaikinti rekomendacijas ar ataskaitas, dar kartą atlikti tyrimą arba patobulinti savo procedūras, susijusias su klausimais, dėl kurių pateiktas skundas. Kontrolierius informuoja skundo teikėją apie pateiktą rekomendaciją.

13 Straipsnis

Tolesni veiksmai, susiję su rekomendacijomis, ir bylos užbaigimas

1.   OLAF generalinis direktorius informuoja Kontrolierių apie veiksmą (-us), kuriio (ių) imtasi rekomendacijai (-oms) įgyvendinti per joje (-se) nustatytą terminą. Tinkamai pagrįstais atvejais OLAF generalinis direktorius gali prašyti pratęsti terminą. Kontrolierius užbaigia bylą ir atitinkamai informuoja OLAF ir skundo teikėją.

2.   Jei OLAF generalinis direktorius nusprendžia nesivadovauti rekomendacija, jis informuoja Kontrolierių ir nurodo pagrindines savo sprendimo priežastis. Generalinis direktorius taip pat informuoja skundo teikėją, su sąlyga, kad toks pranešimas neturės įtakos vykdomam tyrimui. Skundo teikėjas gali pateikti pastabas per 5 darbo dienas. Išanalizavęs generalinio direktoriaus sprendimą ir skundo teikėjo pateiktas pastabas, Kontrolierius užbaigia bylą pateikdamas galutines išvadas.

3.   OLAF generalinis direktorius gali nuspręsti nukrypti nuo rekomendacijos, jeigu per tą laiką sužino apie aplinkybes, susijusias su:

| a) | Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba nacionalinėse jurisdikcijose vykstančiais teismo procesais, susijusiais su OLAF tyrimu, dėl kurio pateiktas skundas; |
| --- | --- |

a)

Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba nacionalinėse jurisdikcijose vykstančiais teismo procesais, susijusiais su OLAF tyrimu, dėl kurio pateiktas skundas;

| b) | OLAF santykius su Europos prokuratūra reglamentuojančia teisine sistema, visų pirma OLAF pareiga nutraukti bet kokį tyrimą, jei Europos prokuratūra tiria tuos pačius faktus. Tokiu atveju OLAF generalinis direktorius informuoja Kontrolierių apie šias aplinkybes ir jų poveikį rekomendacijai. |
| --- | --- |

b)

OLAF santykius su Europos prokuratūra reglamentuojančia teisine sistema, visų pirma OLAF pareiga nutraukti bet kokį tyrimą, jei Europos prokuratūra tiria tuos pačius faktus. Tokiu atveju OLAF generalinis direktorius informuoja Kontrolierių apie šias aplinkybes ir jų poveikį rekomendacijai.

14 Straipsnis

Pareiga bendradarbiauti

Laikydamasi lojalaus bendradarbiavimo principo, OLAF bendradarbiauja su Kontrolieriumi visais Kontrolieriaus kompetencijai priklausančiais klausimais.

15 Straipsnis

Konsultacinės išvados

OLAF generalinis direktorius gali prašyti Kontrolieriaus pateikti nuomonę bet kuriuo klausimu, susijusiu su procesinių garantijų arba pagrindinių teisių, patenkančių į Kontrolieriaus įgaliojimų sritį, aiškinimu ar taikymu, įskaitant sprendimą atidėti informacijos perdavimą susijusiam asmeniui pagal OLAF reglamento 9 straipsnio 3 dalį. Visuose tokiuose prašymuose generalinis direktorius nurodo terminą, iki kurio Kontrolierius turi pateikti atsakymą.

16 Straipsnis

Konfidencialumas ir duomenų apsauga

1.   Vykdydamas savo funkcijas Kontrolierius privalo laikytis pareigos saugoti profesinę paslaptį ir užtikrina, kad OLAF pateikta informacija ir dokumentai būtų tvarkomi konfidencialiai. Kontrolierius užtikrina tyrimų konfidencialumą net ir juos užbaigus.

2.   Kontrolierius užtikrina Reglamento (ES) 2018/1725 taikymą. Kontrolieriui šiuo tikslu padeda Priežiūros komiteto sekretoriatas, atstovaujamas sekretoriato vadovo, kuris Reglamento (ES) 2018/1725 tikslais veikia kaip duomenų valdytojas. Duomenų valdytojas taip pat bendradarbiauja su OLAF duomenų apsaugos pareigūnu.

17 Straipsnis

Prašymai leisti susipažinti su skundo byla

Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį skundo teikėjas turi teisę susipažinti su savo skundo byla, laikydamasis teisėtų konfidencialumo ir profesinės paslapties interesų. Skundo teikėjas neturi teisės susipažinti su OLAF dokumentais, su kuriais jis negali susipažinti pagal OLAF tyrimams taikomą teisinę sistemą. Prieš suteikdamas prieigą prie su tyrimu susijusių dokumentų, Kontrolierius konsultuosis su OLAF.

18 Straipsnis

Prašymai leisti visuomenei susipažinti su dokumentais

Prašymai leisti visuomenei susipažinti su Kontrolieriaus turimais dokumentais bus nagrinėjami laikantis Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 (7) ir 2001 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendime 2001/937, iš dalies keičiančiame Komisijos darbo tvarkos taisykles (8), nustatytų sąlygų ir apribojimų.

19 Straipsnis

Priežiūros komitetas

1.   Kontrolierius, būdamas nepriklausomas nuo Priežiūros komiteto, užmezga su juo darbo santykius, grindžiamus tarpusavio pasitikėjimo ir gero bendradarbiavimo principu.

2.   Prieš pateikdamas rekomendaciją pagal šių taisyklių 12 straipsnio 3 dalį, Kontrolierius konsultuojasi su Priežiūros komitetu.

3.   Nedarant poveikio pareigai užtikrinti OLAF tyrimų konfidencialumą, net ir užbaigus tyrimus, Kontrolierius informuoja Komitetą:

| (i) | apie visas rekomendacijas, pateiktas atsižvelgiant į Komiteto nuomonę; |
| --- | --- |

(i)

apie visas rekomendacijas, pateiktas atsižvelgiant į Komiteto nuomonę;

| (ii) | apie bet kokias sistemines problemas, kylančias vertinant skundus; |
| --- | --- |

(ii)

apie bet kokias sistemines problemas, kylančias vertinant skundus;

| (iii) | apie rekomendacijas, kurių OLAF generalinis direktorius nesilaikė. |
| --- | --- |

(iii)

apie rekomendacijas, kurių OLAF generalinis direktorius nesilaikė.

20 Straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 16 d.

Julia LAFFRANQUE

Procesinių garantijų kontrolierė

---

(1)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

1

(2)  OL C 326, 2012 10 26, p. 391.

2

(3)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2223 2020 m. gruodžio 23 d. kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumu (OL L 437, 2020 12 28, p. 49).

3

(4)  OLAF reglamento 15 straipsnis.

4

(5)  9b straipsnio 2 dalyje nustatyta: Skundai pateikiami per vieną mėnesį nuo to, kai skundo teikėjas sužino svarbius faktus, kurie sudaro tariamą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų procesinių garantijų ar taisyklių pažeidimą. Bet kuriuo atveju jie pateikiami ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo tyrimo pabaigos. Tačiau skundai, susiję su 9 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodytu pranešimo terminu, pateikiami nepasibaigus tose nuostatose nurodytam dešimties dienų įspėjimo laikotarpiui.

5

Skundai pateikiami per vieną mėnesį nuo to, kai skundo teikėjas sužino svarbius faktus, kurie sudaro tariamą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų procesinių garantijų ar taisyklių pažeidimą. Bet kuriuo atveju jie pateikiami ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo tyrimo pabaigos. Tačiau skundai, susiję su 9 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodytu pranešimo terminu, pateikiami nepasibaigus tose nuostatose nurodytam dešimties dienų įspėjimo laikotarpiui.

(6)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

6

(7)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

7

(8)  OL L 345, 2001 12 29, p. 94.

8

---