# Az Európai Unió C 494/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 494 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. december 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 494

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. december 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 494/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható és hozzáférhető sportinfrastruktúráról | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2022/C 494/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható és hozzáférhető sportinfrastruktúráról

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| 2022/C 494/02 | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése | 8 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 494/03 | A Bizottság közleménye – Az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon | 9 |
| 2022/C 494/04 | Euroátváltási árfolyamok – 2022. december 27. | 12 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

2022/C 494/02

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése

8

Európai Bizottság

2022/C 494/03

A Bizottság közleménye – Az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon

9

2022/C 494/04

Euroátváltási árfolyamok – 2022. december 27.

12

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 494/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 15 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 494/07 | Az eljárási garanciák ellenőrének HATÁROZATA a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezések elfogadásáról | 17 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 494/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

15

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 494/07

Az eljárási garanciák ellenőrének HATÁROZATA a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezések elfogadásáról

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható és hozzáférhető sportinfrastruktúráról

(2022/C 494/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. decemberi egyezményében az ENSZ intézkedéseket szorgalmazott annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon vehessenek részt sporttevékenységekben, és felkérte a részes államokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket e részvétel lehetőségének biztosítására, |
| --- | --- |

1.

a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. decemberi egyezményében az ENSZ intézkedéseket szorgalmazott annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon vehessenek részt sporttevékenységekben, és felkérte a részes államokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket e részvétel lehetőségének biztosítására,

| 2. | az Európai Bizottság a 2007. júliusi, a sportról szóló fehér könyvében szorgalmazta a sportban rejlő lehetőségek kihasználását a társadalmi befogadás, az integráció és az esélyegyenlőség érdekében, továbbá felkérte a tagállamokat és a sportszervezeteket, hogy sportinfrastruktúrájukat a fogyatékkal élő emberek speciális igényeinek figyelembevételével igazítsák ki, |
| --- | --- |

2.

az Európai Bizottság a 2007. júliusi, a sportról szóló fehér könyvében szorgalmazta a sportban rejlő lehetőségek kihasználását a társadalmi befogadás, az integráció és az esélyegyenlőség érdekében, továbbá felkérte a tagállamokat és a sportszervezeteket, hogy sportinfrastruktúrájukat a fogyatékkal élő emberek speciális igényeinek figyelembevételével igazítsák ki,

| 3. | az Európai Unió közös értékeinek a sport segítségével történő közvetítéséről szóló, 2018. júniusi következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta, hogy „mindenkinek meg kellene adni a lehetőséget, hogy sportolhasson és hogy a társadalom részének érezhesse magát. A sporthoz kapcsolódó különböző ágazatok a lehetőségeikhez mérten tehetnek az integráció támogatásáért, ahogy azért is, hogy egyenlő mértékben biztosítsák a sportolás lehetőségét, illetve hogy elkerüljék a megkülönböztetést és a társadalmi kirekesztést”, |
| --- | --- |

3.

az Európai Unió közös értékeinek a sport segítségével történő közvetítéséről szóló, 2018. júniusi következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta, hogy „mindenkinek meg kellene adni a lehetőséget, hogy sportolhasson és hogy a társadalom részének érezhesse magát. A sporthoz kapcsolódó különböző ágazatok a lehetőségeikhez mérten tehetnek az integráció támogatásáért, ahogy azért is, hogy egyenlő mértékben biztosítsák a sportolás lehetőségét, illetve hogy elkerüljék a megkülönböztetést és a társadalmi kirekesztést”,

| 4. | az Európai Bizottság számára készült 2018. decemberi, „Mapping on access to sport for people with disabilities” (A fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségeinek feltérképezése) című jelentés főbb megállapításai szerint a fogyatékossággal élő személyek sporttevékenységekben történő részvételének előnyei a következők: jó egészségi állapot, egyéni fejlődés és társadalmi jóllét, |
| --- | --- |

4.

az Európai Bizottság számára készült 2018. decemberi, „Mapping on access to sport for people with disabilities” (A fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségeinek feltérképezése) című jelentés főbb megállapításai szerint a fogyatékossággal élő személyek sporttevékenységekben történő részvételének előnyei a következők: jó egészségi állapot, egyéni fejlődés és társadalmi jóllét,

| 5. | a fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségéről szóló, 2019. júniusi tanácsi következtetésekben a Tanács hangsúlyozta, hogy fogyatékossággal élő személyek esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy őket társadalmi-gazdasági hátrányok érik, és felkéri a tagállamokat, hogy „hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő és a nem fogyatékos személyek egyaránt igénybe vehessék a sportinfrastruktúrát, beleértve a sporteseményeken, edzéseken vagy sporttevékenységekben való részvételt”, |
| --- | --- |

5.

a fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségéről szóló, 2019. júniusi tanácsi következtetésekben a Tanács hangsúlyozta, hogy fogyatékossággal élő személyek esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy őket társadalmi-gazdasági hátrányok érik, és felkéri a tagállamokat, hogy „hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő és a nem fogyatékos személyek egyaránt igénybe vehessék a sportinfrastruktúrát, beleértve a sporteseményeken, edzéseken vagy sporttevékenységekben való részvételt”,

| 6. | az Európai Bizottság által a SHARE kezdeményezés keretében 2020 februárjában elkészített „Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027” (A sport hozzájárulása a regionális fejlődéshez a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló kohéziós politikán keresztül) című jelentés határozottan rámutatott, hogy a sportinfrastruktúrák színvonalas infrastrukturális és térbeli fejlesztése hajtóerőt jelent a városrehabilitáció, a foglalkoztatás előmozdítása és a társadalmi befogadás szempontjából, |
| --- | --- |

6.

az Európai Bizottság által a SHARE kezdeményezés keretében 2020 februárjában elkészített „Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027” (A sport hozzájárulása a regionális fejlődéshez a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló kohéziós politikán keresztül) című jelentés határozottan rámutatott, hogy a sportinfrastruktúrák színvonalas infrastrukturális és térbeli fejlesztése hajtóerőt jelent a városrehabilitáció, a foglalkoztatás előmozdítása és a társadalmi befogadás szempontjából,

| 7. | a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2021. január 1. – 2024. június 30.) szóló 2020. decemberi tanácsi állásfoglalásban szereplő egyik irányadó célkitűzés annak közismertté tétele volt, hogy a sport milyen számottevő mértékben tud hozzájárulni Európa társadalmi és környezeti szempontból fenntartható növekedéséhez, |
| --- | --- |

7.

a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2021. január 1. – 2024. június 30.) szóló 2020. decemberi tanácsi állásfoglalásban szereplő egyik irányadó célkitűzés annak közismertté tétele volt, hogy a sport milyen számottevő mértékben tud hozzájárulni Európa társadalmi és környezeti szempontból fenntartható növekedéséhez,

| 8. | a sportinnovációról szóló 2021. júniusi következtetéseiben a Tanács leszögezte, hogy az innovatív sportinfrastruktúrák, valamint az ezek felépítését és karbantartását célzó folyamatok egyebek mellett jobb és biztonságosabb feltételeket kínálhatnak a sporthoz és a testmozgáshoz úgy, hogy egyúttal fenntarthatóbbak, környezetbarátabbak, hozzáférhetőbbek és energiahatékonyabbak is, |
| --- | --- |

8.

a sportinnovációról szóló 2021. júniusi következtetéseiben a Tanács leszögezte, hogy az innovatív sportinfrastruktúrák, valamint az ezek felépítését és karbantartását célzó folyamatok egyebek mellett jobb és biztonságosabb feltételeket kínálhatnak a sporthoz és a testmozgáshoz úgy, hogy egyúttal fenntarthatóbbak, környezetbarátabbak, hozzáférhetőbbek és energiahatékonyabbak is,

| 9. | az Európa Tanács a 2021. októberi, átdolgozott Európai Sport Chartában gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható magatartást, valamint a beltéri és a kültéri sporttevékenységek felelős gyakorlását szorgalmazta. Az Európa Tanács felszólította a sportinfrastruktúra tulajdonosait, hogy proaktívan azonosítsák a létesítményeik által okozott hatásokat és következményeket, akadályozzák meg a természet esetleges károsítását, és szükség esetén hozzanak az ilyen kockázatok ellen ható vagy azokat kivédő intézkedéseket, |
| --- | --- |

9.

az Európa Tanács a 2021. októberi, átdolgozott Európai Sport Chartában gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható magatartást, valamint a beltéri és a kültéri sporttevékenységek felelős gyakorlását szorgalmazta. Az Európa Tanács felszólította a sportinfrastruktúra tulajdonosait, hogy proaktívan azonosítsák a létesítményeik által okozott hatásokat és következményeket, akadályozzák meg a természet esetleges károsítását, és szükség esetén hozzanak az ilyen kockázatok ellen ható vagy azokat kivédő intézkedéseket,

| 10. | a Tanács az egész életen át tartó testmozgásról szóló 2021. decemberi következtetéseiben hangsúlyozta a következőket: „valamennyi korcsoportban a hátrányos helyzetű csoportok (1) a kevesebb lehetőség és a korlátozott hozzáférés miatt fizikailag gyakran nem eléggé aktívak”, |
| --- | --- |

10.

a Tanács az egész életen át tartó testmozgásról szóló 2021. decemberi következtetéseiben hangsúlyozta a következőket: „valamennyi korcsoportban a hátrányos helyzetű csoportok (1) a kevesebb lehetőség és a korlátozott hozzáférés miatt fizikailag gyakran nem eléggé aktívak”,

| 11. | „A sport és a testmozgás mint a fenntartható fejlődést szolgáló magatartásformálás ígéretes mozgatórugói” című, 2022. áprilisi következtetéseiben a Tanács rámutatott, hogy „a sporttevékenységek valamennyi típusa esetében fontos a lehető legkisebbre csökkenteni az általuk a biológiai sokféleségre, a környezetre és a jelenleg zajló éghajlatváltozási folyamat dinamikájára gyakorolt negatív hatást”, továbbá hogy „biztosítani kell, hogy a sportágazat hozzájáruljon az európai zöld megállapodásban meghatározott uniós éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekhez”, |
| --- | --- |

11.

„A sport és a testmozgás mint a fenntartható fejlődést szolgáló magatartásformálás ígéretes mozgatórugói” című, 2022. áprilisi következtetéseiben a Tanács rámutatott, hogy „a sporttevékenységek valamennyi típusa esetében fontos a lehető legkisebbre csökkenteni az általuk a biológiai sokféleségre, a környezetre és a jelenleg zajló éghajlatváltozási folyamat dinamikájára gyakorolt negatív hatást”, továbbá hogy „biztosítani kell, hogy a sportágazat hozzájáruljon az európai zöld megállapodásban meghatározott uniós éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekhez”,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 12. | a sportinfrastruktúra a sporttevékenységek és a testmozgás helyszíneként hozzájárulhat az ENSZ több különböző területet érintő fenntartható fejlődési céljainak (2) eléréséhez. Ezek közé környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatósági célok tartoznak, |
| --- | --- |

12.

a sportinfrastruktúra a sporttevékenységek és a testmozgás helyszíneként hozzájárulhat az ENSZ több különböző területet érintő fenntartható fejlődési céljainak (2) eléréséhez. Ezek közé környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatósági célok tartoznak,

| 13. | a sport és a sportinfrastruktúra hatással van az éghajlatváltozásra, ugyanakkor az éghajlatváltozás is befolyásolja a sportot és a sportinfrastruktúrát. Az éghajlatváltozás következtében az olyan jelenségek, mint a heves viharok vagy az árvizek károsíthatják az épületeket és az egyéb sportinfrastruktúrát, a szélsőséges időjárási viszonyok, a tengerparti erózió vagy a globális felmelegedéshez kapcsolódó emelkedő hőmérsékletek miatt elmaradó havazás pedig kárt okozhatnak a pályafelületekben. Emiatt csökken a sportolásra alkalmas helyszínek száma (3), a fennmaradó sportinfrastruktúra pedig kisebb mértékben lesz elérhető, |
| --- | --- |

13.

a sport és a sportinfrastruktúra hatással van az éghajlatváltozásra, ugyanakkor az éghajlatváltozás is befolyásolja a sportot és a sportinfrastruktúrát. Az éghajlatváltozás következtében az olyan jelenségek, mint a heves viharok vagy az árvizek károsíthatják az épületeket és az egyéb sportinfrastruktúrát, a szélsőséges időjárási viszonyok, a tengerparti erózió vagy a globális felmelegedéshez kapcsolódó emelkedő hőmérsékletek miatt elmaradó havazás pedig kárt okozhatnak a pályafelületekben. Emiatt csökken a sportolásra alkalmas helyszínek száma (3), a fennmaradó sportinfrastruktúra pedig kisebb mértékben lesz elérhető,

| 14. | a sportinfrastruktúra építése, felújítása, karbantartása és használata káros hatást gyakorol a környezetre és az éghajlatra, mivel ezen infrastruktúra a teljes életciklusában közvetlenül vagy közvetve üvegházhatásúgáz-kibocsátást idéz elő (4). A sportinfrastruktúra általános fenntarthatóságát leginkább tervezéssel lehet befolyásolni (5), |
| --- | --- |

14.

a sportinfrastruktúra építése, felújítása, karbantartása és használata káros hatást gyakorol a környezetre és az éghajlatra, mivel ezen infrastruktúra a teljes életciklusában közvetlenül vagy közvetve üvegházhatásúgáz-kibocsátást idéz elő (4). A sportinfrastruktúra általános fenntarthatóságát leginkább tervezéssel lehet befolyásolni (5),

| 15. | a fenntartható és hozzáférhető sportinfrastruktúra tervezési folyamata során – legyen szó akár új infrastruktúra építéséről, akár meglévő infrastruktúra felújításáról, üzemeltetéséről és karbantartásáról – mérlegelni kell elsősorban a kapacitásának és energiahatékonyságának maximalizálását, beleértve az aktív tervezésnek (6), az akadálymentes hozzáférésnek, valamint az anyagok és berendezések újrafelhasználásának vagy újrafeldolgozásának a koncepcióját. Előnyben kell részesíteni az egész évben használt, többcélú felhasználásra alkalmas infrastruktúrát, különösen a kültéri sportinfrastruktúrát, a barnamezős területek revitalizációját, valamint a meglévő, nem sportcélokat szolgáló infrastruktúra sportinfrastruktúrává való átalakítását, |
| --- | --- |

15.

a fenntartható és hozzáférhető sportinfrastruktúra tervezési folyamata során – legyen szó akár új infrastruktúra építéséről, akár meglévő infrastruktúra felújításáról, üzemeltetéséről és karbantartásáról – mérlegelni kell elsősorban a kapacitásának és energiahatékonyságának maximalizálását, beleértve az aktív tervezésnek (6), az akadálymentes hozzáférésnek, valamint az anyagok és berendezések újrafelhasználásának vagy újrafeldolgozásának a koncepcióját. Előnyben kell részesíteni az egész évben használt, többcélú felhasználásra alkalmas infrastruktúrát, különösen a kültéri sportinfrastruktúrát, a barnamezős területek revitalizációját, valamint a meglévő, nem sportcélokat szolgáló infrastruktúra sportinfrastruktúrává való átalakítását,

| 16. | támogatni kell az anyagok újrafelhasználását, mivel jelenleg az EU-ban az építkezések során használt anyagok mindössze 12 %-át érinti az újrafeldolgozás (7). Tekintve, hogy a sportinfrastruktúra jelentős mennyiségű energiát és egyéb erőforrásokat használ fel, a sportinfrastruktúrát érintő korszerű, nagy energiahatékonyságú megoldások alkalmazásával nemcsak erőforrásokat lehet megtakarítani, hanem potenciális pozitív mellékhatásként gazdasági megtakarításokat is el lehet érni, |
| --- | --- |

16.

támogatni kell az anyagok újrafelhasználását, mivel jelenleg az EU-ban az építkezések során használt anyagok mindössze 12 %-át érinti az újrafeldolgozás (7). Tekintve, hogy a sportinfrastruktúra jelentős mennyiségű energiát és egyéb erőforrásokat használ fel, a sportinfrastruktúrát érintő korszerű, nagy energiahatékonyságú megoldások alkalmazásával nemcsak erőforrásokat lehet megtakarítani, hanem potenciális pozitív mellékhatásként gazdasági megtakarításokat is el lehet érni,

| 17. | a többek között Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja által kiváltott jelenlegi energiaválság jelentős és komoly kihívások elé állítja a sportinfrastruktúrát. A növekvő energiaárak veszélyeztetik a sportinfrastruktúra működését, valamint a sporttevékenységek és testmozgás végzésére nyíló lehetőségeket és feltételeket. Ez még inkább rávilágít arra, hogy a sportinfrastruktúrát illetően fenntartható és energiahatékony megoldásokra és gyakorlatokra van szükség, |
| --- | --- |

17.

a többek között Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja által kiváltott jelenlegi energiaválság jelentős és komoly kihívások elé állítja a sportinfrastruktúrát. A növekvő energiaárak veszélyeztetik a sportinfrastruktúra működését, valamint a sporttevékenységek és testmozgás végzésére nyíló lehetőségeket és feltételeket. Ez még inkább rávilágít arra, hogy a sportinfrastruktúrát illetően fenntartható és energiahatékony megoldásokra és gyakorlatokra van szükség,

| 18. | a sportinfrastruktúra építésének és felújításának költségét tekintve a korszerűsítését több forrásból származó finanszírozással lehet támogatni, kiváltképp a környezeti fenntarthatóságot és az erőforrások védelmét illetően. Az uniós programok – főként az ERFA, az ESZA+ és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz – keretében rendelkezésre álló forrásokból úgy lehet hozzájárulni a sportinfrastruktúra építéséhez vagy felújításához, hogy egyben a zöldebb, karbonszegény Európa megvalósítására irányuló célkitűzéseik is teljesüljenek, |
| --- | --- |

18.

a sportinfrastruktúra építésének és felújításának költségét tekintve a korszerűsítését több forrásból származó finanszírozással lehet támogatni, kiváltképp a környezeti fenntarthatóságot és az erőforrások védelmét illetően. Az uniós programok – főként az ERFA, az ESZA+ és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz – keretében rendelkezésre álló forrásokból úgy lehet hozzájárulni a sportinfrastruktúra építéséhez vagy felújításához, hogy egyben a zöldebb, karbonszegény Európa megvalósítására irányuló célkitűzéseik is teljesüljenek,

| 19. | a sportinfrastruktúra hozzáférhetősége a testmozgáshoz való egyenlő és inkluzív hozzáférés biztosításának kulcstényezője. A testmozgás és a sport számos előnnyel járhat az egyének, a közösségek és a társadalom egésze számára, mivel hozzájárul a sporttevékenységeket vagy testmozgást végzők mozgásműveltségéhez, jóllétéhez, mentális és fizikai egészségéhez és a szociális készségek fejlesztésének képességéhez, valamint javítja az emberek társadalomban betöltött szerepét. A testmozgás és a sport nemcsak az egyének, hanem az egész társadalom számára előnyöket teremt (8), |
| --- | --- |

19.

a sportinfrastruktúra hozzáférhetősége a testmozgáshoz való egyenlő és inkluzív hozzáférés biztosításának kulcstényezője. A testmozgás és a sport számos előnnyel járhat az egyének, a közösségek és a társadalom egésze számára, mivel hozzájárul a sporttevékenységeket vagy testmozgást végzők mozgásműveltségéhez, jóllétéhez, mentális és fizikai egészségéhez és a szociális készségek fejlesztésének képességéhez, valamint javítja az emberek társadalomban betöltött szerepét. A testmozgás és a sport nemcsak az egyének, hanem az egész társadalom számára előnyöket teremt (8),

| 20. | a sportinfrastruktúrához, valamint a testmozgás és a sporttevékenységek végzéséhez való, fogyatékosság, kor, etnikai származás, nem, szexuális irányultság, nyelv, vallás, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, tulajdon vagy bármely más alapon történő megkülönböztetés nélküli hozzáférés alapvető jog, |
| --- | --- |

20.

a sportinfrastruktúrához, valamint a testmozgás és a sporttevékenységek végzéséhez való, fogyatékosság, kor, etnikai származás, nem, szexuális irányultság, nyelv, vallás, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, tulajdon vagy bármely más alapon történő megkülönböztetés nélküli hozzáférés alapvető jog,

| 21. | a hozzáférhető sportinfrastruktúra rendelkezésre állása hozzájárulhat a parasport helyi, nemzeti és nemzetközi szintű fejlődéséhez, |
| --- | --- |

21.

a hozzáférhető sportinfrastruktúra rendelkezésre állása hozzájárulhat a parasport helyi, nemzeti és nemzetközi szintű fejlődéséhez,

| 22. | a sportinfrastruktúra hozzáférhetősége olykor korlátozható: ilyenkor csak sportolók, edzők, szurkolók és más személyek használhatják a sportinfrastruktúrát, harmadik fél segítsége nélkül. Ezt megfelelő szabályzatokban és kritériumokkal kell rögzíteni: a hozzáférhetőségi szabályokat és kritériumokat a folyamatban részt vevő érdekelt feleknek, például a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak, a sportmozgalomnak, valamint a fogyatékossággal élő személyeknek és az őket képviselő szervezeteknek kell kidolgozniuk, mégpedig annak biztosítása érdekében, hogy minden fogyatékossággal élő személy egyenlő esélyekkel rendelkezzen, és egyenlő mértékben tudjon részt venni a társadalom és a gazdaság életében (9), |
| --- | --- |

22.

a sportinfrastruktúra hozzáférhetősége olykor korlátozható: ilyenkor csak sportolók, edzők, szurkolók és más személyek használhatják a sportinfrastruktúrát, harmadik fél segítsége nélkül. Ezt megfelelő szabályzatokban és kritériumokkal kell rögzíteni: a hozzáférhetőségi szabályokat és kritériumokat a folyamatban részt vevő érdekelt feleknek, például a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak, a sportmozgalomnak, valamint a fogyatékossággal élő személyeknek és az őket képviselő szervezeteknek kell kidolgozniuk, mégpedig annak biztosítása érdekében, hogy minden fogyatékossággal élő személy egyenlő esélyekkel rendelkezzen, és egyenlő mértékben tudjon részt venni a társadalom és a gazdaság életében (9),

| 23. | a sportinfrastruktúra helyszíne alapvető fontosságú a hozzáférhetőség szempontjából. A sportinfrastruktúra és a sportolási lehetőségekről szóló információk hiánya akadályozza a sportolást (10). Egyes vidéki, szigeti vagy távoli területeken – például az EU legkülső régióiban – az embereknek a korlátozott mértékben a rendelkezésükre álló sportinfrastruktúra miatt esetleg kevesebb lehetőségük van a sportolásra. Ez a helyzet a rendkívül sűrűn lakott városi térségekben is előfordulhat a várólisták és a sportinfrastruktúra kapacitáshiánya miatt, mivel nincs elegendő hely új infrastruktúra építéséhez. Az elhelyezést a társadalmi igények és kereslet, továbbá egy helyszín alkalmassága, valamint a tömegközlekedés vagy a mobilitás aktív formái (például gyaloglás vagy kerékpározás) révén való megközelíthetősége alapján kell megtervezni, ugyanis e közlekedési formák pozitívan járulnak hozzá az egészséghez és a környezethez, |
| --- | --- |

23.

a sportinfrastruktúra helyszíne alapvető fontosságú a hozzáférhetőség szempontjából. A sportinfrastruktúra és a sportolási lehetőségekről szóló információk hiánya akadályozza a sportolást (10). Egyes vidéki, szigeti vagy távoli területeken – például az EU legkülső régióiban – az embereknek a korlátozott mértékben a rendelkezésükre álló sportinfrastruktúra miatt esetleg kevesebb lehetőségük van a sportolásra. Ez a helyzet a rendkívül sűrűn lakott városi térségekben is előfordulhat a várólisták és a sportinfrastruktúra kapacitáshiánya miatt, mivel nincs elegendő hely új infrastruktúra építéséhez. Az elhelyezést a társadalmi igények és kereslet, továbbá egy helyszín alkalmassága, valamint a tömegközlekedés vagy a mobilitás aktív formái (például gyaloglás vagy kerékpározás) révén való megközelíthetősége alapján kell megtervezni, ugyanis e közlekedési formák pozitívan járulnak hozzá az egészséghez és a környezethez,

KIEMELVE AZ ALÁBBIAKAT:

| 24. | tekintettel az európai zöld megállapodásban és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaiban meghatározott ambiciózus célokra, biztosítani kell, hogy a sport és a sportinfrastruktúra hozzájáruljon a társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatósághoz, a társas érintkezéshez és a társadalmi befogadáshoz. E célok elérése érdekében ágazatközi együttműködésre és az érdekelt felekkel – például a fogyatékossággal élő személyekkel – a képviseleti szervezeteiken keresztül folytatott konzultációra van szükség, továbbá a sportinfrastruktúra tervezése, építése, felújítása, karbantartása és használata során valamennyi érdekelt félnek közösen kell fellépnie és vállalnia a felelősséget, |
| --- | --- |

24.

tekintettel az európai zöld megállapodásban és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaiban meghatározott ambiciózus célokra, biztosítani kell, hogy a sport és a sportinfrastruktúra hozzájáruljon a társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatósághoz, a társas érintkezéshez és a társadalmi befogadáshoz. E célok elérése érdekében ágazatközi együttműködésre és az érdekelt felekkel – például a fogyatékossággal élő személyekkel – a képviseleti szervezeteiken keresztül folytatott konzultációra van szükség, továbbá a sportinfrastruktúra tervezése, építése, felújítása, karbantartása és használata során valamennyi érdekelt félnek közösen kell fellépnie és vállalnia a felelősséget,

| 25. | a sportinfrastruktúra fenntarthatóságának javításával az egyik fő cél a környezetre és a biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatások mérséklése az infrastruktúra életciklusának valamennyi szakaszában, továbbá a sportinfrastruktúra helyszíneinek hozzáigazítása az éghajlati fenyegetésekhez, |
| --- | --- |

25.

a sportinfrastruktúra fenntarthatóságának javításával az egyik fő cél a környezetre és a biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatások mérséklése az infrastruktúra életciklusának valamennyi szakaszában, továbbá a sportinfrastruktúra helyszíneinek hozzáigazítása az éghajlati fenyegetésekhez,

| 26. | a sportinfrastruktúra korszerűsítésének, valamint a fenntartható, energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldások megvalósításának és az akadálymentességi intézkedések végrehajtásának szükségességével szembesülve azonosítani kell a fenntartható sportinfrastruktúra építéséhez és felújításához felhasználható finanszírozási forrásokat. A fenntartható megoldások megvalósításából származó előnyök népszerűsítése motivációt és lendületet adhat a változásnak; a nagyszabású sportesemények megrendezése során ezek az előnyök gyakran kiemelten megjelennek. A több forrásból származó finanszírozás – beleértve a meglévő uniós alapok felhasználását is – hatékony módja lehet az e célkitűzésekhez való hozzájárulásnak, |
| --- | --- |

26.

a sportinfrastruktúra korszerűsítésének, valamint a fenntartható, energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldások megvalósításának és az akadálymentességi intézkedések végrehajtásának szükségességével szembesülve azonosítani kell a fenntartható sportinfrastruktúra építéséhez és felújításához felhasználható finanszírozási forrásokat. A fenntartható megoldások megvalósításából származó előnyök népszerűsítése motivációt és lendületet adhat a változásnak; a nagyszabású sportesemények megrendezése során ezek az előnyök gyakran kiemelten megjelennek. A több forrásból származó finanszírozás – beleértve a meglévő uniós alapok felhasználását is – hatékony módja lehet az e célkitűzésekhez való hozzájárulásnak,

| 27. | a sportinfrastruktúrához való hozzáférés biztosítása alapvető fontosságú a fogyatékossággal élő, valamint a különböző hátterű, etnikai származású, nemű, szexuális irányultságú, nyelvű, vallású, eltérő politikai vagy más véleményt képviselő, illetve különböző nemzeti vagy társadalmi származású személyek befogadásához, és közösségi érzést is teremthet, |
| --- | --- |

27.

a sportinfrastruktúrához való hozzáférés biztosítása alapvető fontosságú a fogyatékossággal élő, valamint a különböző hátterű, etnikai származású, nemű, szexuális irányultságú, nyelvű, vallású, eltérő politikai vagy más véleményt képviselő, illetve különböző nemzeti vagy társadalmi származású személyek befogadásához, és közösségi érzést is teremthet,

| 28. | fontos lehetővé tenni a sportinfrastruktúrához való akadálymentes hozzáférést, valamint a sporttevékenységekben és a testmozgásban való részvételt, különösen a fogyatékossággal élő személyek és más hátrányos helyzetű csoportok számára, hogy a lehető legtöbb ember élvezhesse a sport által kínált előnyöket, |
| --- | --- |

28.

fontos lehetővé tenni a sportinfrastruktúrához való akadálymentes hozzáférést, valamint a sporttevékenységekben és a testmozgásban való részvételt, különösen a fogyatékossággal élő személyek és más hátrányos helyzetű csoportok számára, hogy a lehető legtöbb ember élvezhesse a sport által kínált előnyöket,

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A MEGFELELŐ SZINTEN:

| 29. | a sporttevékenységek, valamint a közösségek és a társadalom szolgálatában támogassák a minden polgár számára egyenlő hozzáférést a fenntartható, esztétikus és befogadó sportinfrastruktúrához, ahogyan az a Bizottság „új európai Bauhaus” nevű kezdeményezésének (11) alapértékei között szerepel; |
| --- | --- |

29.

a sporttevékenységek, valamint a közösségek és a társadalom szolgálatában támogassák a minden polgár számára egyenlő hozzáférést a fenntartható, esztétikus és befogadó sportinfrastruktúrához, ahogyan az a Bizottság „új európai Bauhaus” nevű kezdeményezésének (11) alapértékei között szerepel;

| 30. | vegyék fontolóra szakpolitikai keretek, iránymutatások, ütemtervek és ösztönzők kidolgozását annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és az állami sportinfrastruktúrák fenntarthatóbbá és mindenki számára hozzáférhetővé váljanak; |
| --- | --- |

30.

vegyék fontolóra szakpolitikai keretek, iránymutatások, ütemtervek és ösztönzők kidolgozását annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és az állami sportinfrastruktúrák fenntarthatóbbá és mindenki számára hozzáférhetővé váljanak;

| 31. | a szakpolitikákba építsék be a sportinfrastruktúra megfelelő fizikai és érzékszervi akadálymentességére vonatkozó paramétereket (12) annak érdekében, hogy olyan sportinfrastruktúrát alakítsanak ki, amely akadálymentes hozzáférést biztosít a sajátos fizikai akadálymentességi igényekkel rendelkező polgárok számára; |
| --- | --- |

31.

a szakpolitikákba építsék be a sportinfrastruktúra megfelelő fizikai és érzékszervi akadálymentességére vonatkozó paramétereket (12) annak érdekében, hogy olyan sportinfrastruktúrát alakítsanak ki, amely akadálymentes hozzáférést biztosít a sajátos fizikai akadálymentességi igényekkel rendelkező polgárok számára;

| 32. | annak nyomon követése érdekében, hogy milyen hatást gyakorol az éghajlat a sportinfrastruktúrára annak életciklusa során, vegyék fontolóra környezetvédelmi kritériumrendszerek kidolgozását, egyidejűleg figyelembe véve az egyes sportinfrastruktúra-elemek méretét; |
| --- | --- |

32.

annak nyomon követése érdekében, hogy milyen hatást gyakorol az éghajlat a sportinfrastruktúrára annak életciklusa során, vegyék fontolóra környezetvédelmi kritériumrendszerek kidolgozását, egyidejűleg figyelembe véve az egyes sportinfrastruktúra-elemek méretét;

| 33. | törekedjenek arra, hogy a környezetvédelmi és az akadálymentességi kritériumokat felvegyék a sportinfrastruktúra tervezésére, építésére és felújítására szolgáló közfinanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó pozitív kritériumok közé, és hogy támogassák az energiahatékony megoldásokra irányuló intézkedéseket, valamint a meglévő infrastruktúra, erőforrások és a körforgásos gazdaságra épülő megoldások használatát és újrafelhasználását az új anyagok használatának korlátozása és azok gazdaságon belüli újrafeldolgozásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

33.

törekedjenek arra, hogy a környezetvédelmi és az akadálymentességi kritériumokat felvegyék a sportinfrastruktúra tervezésére, építésére és felújítására szolgáló közfinanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó pozitív kritériumok közé, és hogy támogassák az energiahatékony megoldásokra irányuló intézkedéseket, valamint a meglévő infrastruktúra, erőforrások és a körforgásos gazdaságra épülő megoldások használatát és újrafelhasználását az új anyagok használatának korlátozása és azok gazdaságon belüli újrafeldolgozásának fokozása érdekében;

| 34. | mozdítsák elő a sport területén érdekelt felek és a közigazgatási szervek – többek között a decentralizált uniós alapok irányító hatóságai – közötti együttműködést a sportinfrastruktúrák építésének és felújításának elősegítése érdekében, és tárják fel ezek társfinanszírozásának lehetőségeit; |
| --- | --- |

34.

mozdítsák elő a sport területén érdekelt felek és a közigazgatási szervek – többek között a decentralizált uniós alapok irányító hatóságai – közötti együttműködést a sportinfrastruktúrák építésének és felújításának elősegítése érdekében, és tárják fel ezek társfinanszírozásának lehetőségeit;

| 35. | járuljanak hozzá a sportinfrastruktúra feltérképezéséhez, különösen a sportinfrastruktúrára vonatkozó statisztikákat tartalmazó adatbázisok fejlesztésének és használatának (például egy online platform révén történő) támogatása, valamint sportinfrastruktúra-útlevelek kidolgozása révén, hogy információkat gyűjtsenek a tagállamokban meglévő sportinfrastruktúrákról és azok jellemzőiről, a sportinfrastruktúrák tervezésének és elhelyezésének támogatása, valamint azok használatának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

35.

járuljanak hozzá a sportinfrastruktúra feltérképezéséhez, különösen a sportinfrastruktúrára vonatkozó statisztikákat tartalmazó adatbázisok fejlesztésének és használatának (például egy online platform révén történő) támogatása, valamint sportinfrastruktúra-útlevelek kidolgozása révén, hogy információkat gyűjtsenek a tagállamokban meglévő sportinfrastruktúrákról és azok jellemzőiről, a sportinfrastruktúrák tervezésének és elhelyezésének támogatása, valamint azok használatának maximalizálása érdekében;

| 36. | járuljanak hozzá a sportinfrastruktúrára vonatkozó válságkezelési rendszerek létrehozásához az olyan váratlan események következtében felmerülő üzemeltetési korlátozások megelőzése érdekében, mint például a Covid19-világjárvány, a természeti katasztrófák, illetve az energiaválságok, továbbá – a sportinfrastruktúrák valamennyi használójának és látogatójának védelme érdekében – járuljanak hozzá a biztonsági és védelmi iránymutatások végrehajtásához; |
| --- | --- |

36.

járuljanak hozzá a sportinfrastruktúrára vonatkozó válságkezelési rendszerek létrehozásához az olyan váratlan események következtében felmerülő üzemeltetési korlátozások megelőzése érdekében, mint például a Covid19-világjárvány, a természeti katasztrófák, illetve az energiaválságok, továbbá – a sportinfrastruktúrák valamennyi használójának és látogatójának védelme érdekében – járuljanak hozzá a biztonsági és védelmi iránymutatások végrehajtásához;

| 37. | segítsék elő a sportinfrastruktúrához való hozzáférést gátló akadályok azonosítását és megszüntetését, továbbá mozdítsák elő a mindenki számára – fogyatékosságra, életkorra, etnikai származásra, nemre, szexuális irányultságra, nyelvre, vallásra, politikai vagy más véleményre, illetve nemzeti vagy társadalmi származásra való tekintet nélkül történő – megkülönböztetésmentes hozzáférést, és osszák meg a fenntartható intézkedésekre vonatkozó legjobb gyakorlatokat más tagállamokkal; |
| --- | --- |

37.

segítsék elő a sportinfrastruktúrához való hozzáférést gátló akadályok azonosítását és megszüntetését, továbbá mozdítsák elő a mindenki számára – fogyatékosságra, életkorra, etnikai származásra, nemre, szexuális irányultságra, nyelvre, vallásra, politikai vagy más véleményre, illetve nemzeti vagy társadalmi származásra való tekintet nélkül történő – megkülönböztetésmentes hozzáférést, és osszák meg a fenntartható intézkedésekre vonatkozó legjobb gyakorlatokat más tagállamokkal;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 38. | mozdítsa elő a tudás és a legjobb gyakorlatok megosztását, feltárva a hagyományos tervezés új aspektusait, például a barnamezős területek és a meglévő épületek átalakítását és újrafelhasználását a sportinfrastruktúrában, a fenntartható megoldásoknak a sportinfrastruktúra teljes életciklusában való megvalósításának támogatása céljából segítse elő az innovációra irányuló kutatást az Erasmus+ programon keresztül, valamint folytassa a meglévő kezdeményezések, például a zöld sporttal foglalkozó szakértői csoport, illetve a SHARE kezdeményezés támogatását; |
| --- | --- |

38.

mozdítsa elő a tudás és a legjobb gyakorlatok megosztását, feltárva a hagyományos tervezés új aspektusait, például a barnamezős területek és a meglévő épületek átalakítását és újrafelhasználását a sportinfrastruktúrában, a fenntartható megoldásoknak a sportinfrastruktúra teljes életciklusában való megvalósításának támogatása céljából segítse elő az innovációra irányuló kutatást az Erasmus+ programon keresztül, valamint folytassa a meglévő kezdeményezések, például a zöld sporttal foglalkozó szakértői csoport, illetve a SHARE kezdeményezés támogatását;

| 39. | támogassa a legjobb gyakorlatok cseréjét, továbbá mozdítsa elő azokat a kezdeményezéseket, amelyek a sportinfrastruktúrához való hozzáférés kapcsán a befogadással és az esélyegyenlőséggel foglalkoznak; |
| --- | --- |

39.

támogassa a legjobb gyakorlatok cseréjét, továbbá mozdítsa elő azokat a kezdeményezéseket, amelyek a sportinfrastruktúrához való hozzáférés kapcsán a befogadással és az esélyegyenlőséggel foglalkoznak;

| 40. | segítse elő az uniós finanszírozásnak a fenntartható sportinfrastruktúrákra való felhasználása lehetőségeinek a feltárását. Rendszeresen tájékoztassa a tagállamokat és az érdekelt feleket a fenntartható sportinfrastruktúrák potenciális uniós finanszírozási lehetőségeiről, a sportinfrastruktúrák építésének és felújításának elősegítése, valamint az akadálymentességük javítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

segítse elő az uniós finanszírozásnak a fenntartható sportinfrastruktúrákra való felhasználása lehetőségeinek a feltárását. Rendszeresen tájékoztassa a tagállamokat és az érdekelt feleket a fenntartható sportinfrastruktúrák potenciális uniós finanszírozási lehetőségeiről, a sportinfrastruktúrák építésének és felújításának elősegítése, valamint az akadálymentességük javítása érdekében;

| 41. | kezdeményezéseiben és javaslataiban – többek között a zöld sporttal foglalkozó szakértői csoport keretében – vegye figyelembe azt a munkát, amelyet az Európa Tanács a tagállamokban sportadatbázisok és -nyilvántartások fejlesztésével kapcsolatban más releváns szereplőkkel együtt végez a legjobb gyakorlatok és a tudás cseréje, valamint az adatok (többek között a környezeti hatásra, a használatra, a méretre és az akadálymentességre vonatkozó adatok) megosztása révén; |
| --- | --- |

41.

kezdeményezéseiben és javaslataiban – többek között a zöld sporttal foglalkozó szakértői csoport keretében – vegye figyelembe azt a munkát, amelyet az Európa Tanács a tagállamokban sportadatbázisok és -nyilvántartások fejlesztésével kapcsolatban más releváns szereplőkkel együtt végez a legjobb gyakorlatok és a tudás cseréje, valamint az adatok (többek között a környezeti hatásra, a használatra, a méretre és az akadálymentességre vonatkozó adatok) megosztása révén;

| 42. | a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (13) 9. és 30. cikkével, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival összhangban vegye figyelembe a sportinfrastruktúrához való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

42.

a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (13) 9. és 30. cikkével, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival összhangban vegye figyelembe a sportinfrastruktúrához való egyenlő hozzáférést;

FELKÉRIK A SPORTMOZGALMAT ÉS AZ EGYÉB ÉRDEKELT FELEKET, HOGY:

| 43. | vegyék figyelembe a fenntarthatósági kritériumokat (14), beleértve a teljes életciklus során a sportinfrastruktúra építésével, felújításával, karbantartásával és használatával járó, várható költségeket, egyúttal tiszteletben tartva annak különböző formáit, valamint a társadalom és a környezet szükségleteit, továbbá az egyes helyszínek támasztotta követelményeket; |
| --- | --- |

43.

vegyék figyelembe a fenntarthatósági kritériumokat (14), beleértve a teljes életciklus során a sportinfrastruktúra építésével, felújításával, karbantartásával és használatával járó, várható költségeket, egyúttal tiszteletben tartva annak különböző formáit, valamint a társadalom és a környezet szükségleteit, továbbá az egyes helyszínek támasztotta követelményeket;

| 44. | ahol lehetséges, végezzenek környezeti hatásvizsgálatot annak értékelése céljából, hogy a sportinfrastruktúra építése, felújítása és üzemeltetése milyen hatást gyakorol a környezetre; |
| --- | --- |

44.

ahol lehetséges, végezzenek környezeti hatásvizsgálatot annak értékelése céljából, hogy a sportinfrastruktúra építése, felújítása és üzemeltetése milyen hatást gyakorol a környezetre;

| 45. | lehetőség szerint vegyék fontolóra a meglévő infrastruktúra és erőforrások újrafelhasználását, valamint a körforgásos gazdaságra épülő megoldások alkalmazását az új anyagok használatának korlátozása és azok gazdaságon belüli újrafeldolgozásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

45.

lehetőség szerint vegyék fontolóra a meglévő infrastruktúra és erőforrások újrafelhasználását, valamint a körforgásos gazdaságra épülő megoldások alkalmazását az új anyagok használatának korlátozása és azok gazdaságon belüli újrafeldolgozásának fokozása érdekében;

| 46. | használják ki a sportinfrastruktúrában és annak többcélú jellemzőiben rejlő lehetőségeket annak érdekében, hogy azt a lehető legnagyobb mértékben használják sportra, valamint a közösségek szolgálatában; |
| --- | --- |

46.

használják ki a sportinfrastruktúrában és annak többcélú jellemzőiben rejlő lehetőségeket annak érdekében, hogy azt a lehető legnagyobb mértékben használják sportra, valamint a közösségek szolgálatában;

| 47. | a közigazgatási szervekkel együttműködésben mozdítsák elő a sportinfrastruktúrához való – különböző közlekedési módokon, például a tömegközlekedésen, illetve a mobilitás aktív formáin keresztül (például gyaloglás vagy kerékpározás által) történő – akadálymentes hozzáférést; |
| --- | --- |

47.

a közigazgatási szervekkel együttműködésben mozdítsák elő a sportinfrastruktúrához való – különböző közlekedési módokon, például a tömegközlekedésen, illetve a mobilitás aktív formáin keresztül (például gyaloglás vagy kerékpározás által) történő – akadálymentes hozzáférést;

| 48. | mozdítsák elő a fenntartható és rövid ellátási láncokat, valamint a fenntartható kritériumokat a sportinfrastruktúra építése, felújítása és karbantartása céljából vállalkozóknak kiírt pályázatokban; |
| --- | --- |

48.

mozdítsák elő a fenntartható és rövid ellátási láncokat, valamint a fenntartható kritériumokat a sportinfrastruktúra építése, felújítása és karbantartása céljából vállalkozóknak kiírt pályázatokban;

| 49. | biztosítsák a sportinfrastruktúrák építésében és felújításában érintett valamennyi személy egyetemes emberi és munkavállalói jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

49.

biztosítsák a sportinfrastruktúrák építésében és felújításában érintett valamennyi személy egyetemes emberi és munkavállalói jogainak tiszteletben tartását;

| 50. | védjék a sportinfrastruktúra-építési területek közelében lévő embereket, állat- és növényvilágot, valamint talajt; |
| --- | --- |

50.

védjék a sportinfrastruktúra-építési területek közelében lévő embereket, állat- és növényvilágot, valamint talajt;

| 51. | fontolják meg erőforrás- és hulladékgazdálkodási rendszerek beépítését a víz, az energia és az egyéb erőforrások fogyasztásának csökkentése, a fenntartható és felelős fogyasztás ösztönzése, valamint a kiadások csökkentése érdekében. A sportinfrastruktúrák élettartamának meghosszabbítása és a természeti erőforrások kímélése céljából tanítsák meg a használókat, a személyzetet és a látogatókat a sportinfrastruktúrák felelősségteljes használatára. Népszerűsítsék a végrehajtott fenntarthatósági intézkedések előnyeit, valamint az erőforrások megtakarítása és a sportinfrastruktúra környezetre gyakorolt hatásának mérséklése közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

51.

fontolják meg erőforrás- és hulladékgazdálkodási rendszerek beépítését a víz, az energia és az egyéb erőforrások fogyasztásának csökkentése, a fenntartható és felelős fogyasztás ösztönzése, valamint a kiadások csökkentése érdekében. A sportinfrastruktúrák élettartamának meghosszabbítása és a természeti erőforrások kímélése céljából tanítsák meg a használókat, a személyzetet és a látogatókat a sportinfrastruktúrák felelősségteljes használatára. Népszerűsítsék a végrehajtott fenntarthatósági intézkedések előnyeit, valamint az erőforrások megtakarítása és a sportinfrastruktúra környezetre gyakorolt hatásának mérséklése közötti kapcsolatot;

| 52. | járuljanak hozzá a sportinfrastruktúrára vonatkozó válságkezelési rendszerek létrehozásához az olyan váratlan események következtében felmerülő üzemeltetési korlátozások megelőzése érdekében, mint például a Covid19-világjárvány, a természeti katasztrófák, illetve az energiaválságok, továbbá – a sportinfrastruktúrák valamennyi látogatója biztonságának szavatolása érdekében – járuljanak hozzá a biztonsági és védelmi iránymutatások végrehajtásához; |
| --- | --- |

52.

járuljanak hozzá a sportinfrastruktúrára vonatkozó válságkezelési rendszerek létrehozásához az olyan váratlan események következtében felmerülő üzemeltetési korlátozások megelőzése érdekében, mint például a Covid19-világjárvány, a természeti katasztrófák, illetve az energiaválságok, továbbá – a sportinfrastruktúrák valamennyi látogatója biztonságának szavatolása érdekében – járuljanak hozzá a biztonsági és védelmi iránymutatások végrehajtásához;

| 53. | a beltéri és a kültéri sportesemények megrendezése során egyaránt felelősségteljesen járjanak el a sportinfrastruktúra és a rendezvényekhez kapcsolódó infrastruktúra használatakor, a lehető legnagyobb mértékben elkerülve vagy helyreállítva a környezeti zavarokat; |
| --- | --- |

53.

a beltéri és a kültéri sportesemények megrendezése során egyaránt felelősségteljesen járjanak el a sportinfrastruktúra és a rendezvényekhez kapcsolódó infrastruktúra használatakor, a lehető legnagyobb mértékben elkerülve vagy helyreállítva a környezeti zavarokat;

| 54. | könnyítsék meg a fogyatékossággal élő személyek sportinfrastruktúrához való hozzáférését, és kövessék a vonatkozó nemzeti és nemzetközi iránymutatásokat és ajánlásokat; |
| --- | --- |

54.

könnyítsék meg a fogyatékossággal élő személyek sportinfrastruktúrához való hozzáférését, és kövessék a vonatkozó nemzeti és nemzetközi iránymutatásokat és ajánlásokat;

| 55. | adott esetben aktívan használják fel a sportadatbázisokat, és járuljanak hozzá azokhoz a sportinfrastruktúra jellemzőire és elhelyezkedésére vonatkozó releváns adatok szolgáltatása és megszerzése érdekében. |
| --- | --- |

55.

adott esetben aktívan használják fel a sportadatbázisokat, és járuljanak hozzá azokhoz a sportinfrastruktúra jellemzőire és elhelyezkedésére vonatkozó releváns adatok szolgáltatása és megszerzése érdekében.

---

(1)  A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) általi fogalommeghatározás: »olyan személyek csoportja, akik az átlagos lakosságnál jobban ki vannak téve a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a hátrányos megkülönböztetés és az erőszak veszélyének, ideértve mások mellett az etnikai kisebbségeket, a migránsokat, a fogyatékossággal élő személyeket, az elszigetelve élő időseket és a gyermekeket«.

(2)  Egyesült Nemzetek, „Világunk átalakítása: Fenntartható fejlődési keretrendszer 2030”, A/RES/70/1.

(3)  Az Egyesült Nemzetek kerete az éghajlat-politika céljait szolgáló sportról, 2018.

(4)  Különösen az infrastruktúrák megépítése, üzemeltetése, karbantartása, valamint lebontása.

(5)  Német Szövetségi Sporttudományi Intézet, „Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls” (Iránymutatások a fenntartható sportlétesítmények építéséhez – A fenntartható sportcsarnokok építésére vonatkozó kritériumok), 2021.

(6)  E tanácsi következtetések összefüggésében az „aktív tervezés” a testmozgást elősegítő építési és tervezési elvek alkalmazását jelenti.

(7)  EUROSTAT, 39/2019, „Record recycling rates and use of recycled materials in the EU” (Az újrafeldolgozási arányok és az újrafeldolgozott anyagok használata rekordnagyságot értek el az EU-ban).

(8)  UNESCO, A testnevelés, a testmozgás és a sport nemzetközi chartája, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Európai Bizottság, Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030), 2021.

(10)  Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, „Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures. Final report to the European Commission” (Az EU-ban a sport hagyományos struktúrákon kívüli népszerűsítése kapcsán meglévő innovatív gyakorlatok feltérképezése: az Európai Bizottság számára készített zárójelentés), Kiadóhivatal, 2021.

(11)  Európai Bizottság, Az új európai Bauhaus, COM(2021)573 final.

(12)  Például a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság akadálymentesítési útmutatójában (International Paralympic Committee Accessibility Guide) említett paramétereket.

(13)  Az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, Fogyatékosságügyi Titkárság, A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény, 2006.

(14)  A „fenntarthatósági kritériumok” a következő mutatókat foglalják magukban: ökológiai minőség, szociokulturális és funkcionális minőség, gazdasági minőség, műszaki minőség, folyamatminőség, a helyszín minősége és sportfunkcionális minőség.

---

MELLÉKLET

HIVATKOZOTT DOKUMENTUMOK

Az Európai Unió Tanácsa

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az Európai Unió közös értékeinek a sport segítségével történő közvetítéséről, 2018/C 196/06.

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségéről, 2019/C 192/06.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2021. január 1. – 2024. június 30.), 2020/C 419/01.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az egész életen át tartó testmozgásról, 2021/C 501 I/01.

a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által elfogadott következtetések: „A sport és a testmozgás mint a fenntartható fejlődést szolgáló magatartásformálás ígéretes mozgatórugói”, 2022/C 170/01.

Egyéb hivatkozások

Az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, Fogyatékosságügyi Titkárság, A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény, 2006.

Az Európai Bizottság fehér könyve a sportról, COM/2007/0391 végleges.

UNESCO, A testnevelés, a testmozgás és a sport nemzetközi chartája, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Európai Bizottság, „Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission” (A fogyatékossággal élő személyek sportban való részvételi lehetőségeinek feltérképezése: jelentés az Európai Bizottságnak), Kiadóhivatal, 2018.

Egyesült Nemzetek, „Világunk átalakítása: Fenntartható fejlődési keretrendszer 2030”, A/RES/70/1.

Az Egyesült Nemzetek kerete az éghajlat-politika céljait szolgáló sportról, 2018.

EUROSTAT, 39/2019, „Record recycling rates and use of recycled materials in the EU” (Az újrafeldolgozási arányok és az újrafeldolgozott anyagok használata rekordnagyságot értek el az EU-ban), 2019.

Európai Bizottság, SHARE kezdeményezés – „Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027” (A sport hozzájárulása a regionális fejlődéshez a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló kohéziós politikán keresztül), 2020.

Nemzetközi Paralimpiai Bizottság, „Accessibility Guide” (Akadálymentesítési útmutató), 2020.

Német Szövetségi Sporttudományi Intézet, „Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls” (Iránymutatások a fenntartható sportlétesítmények építéséhez – A fenntartható sportcsarnokok építésére vonatkozó kritériumok), 2021.

Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, „Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures: final report to the European Commission” (Az EU-ban a sport hagyományos struktúrákon kívüli népszerűsítése kapcsán meglévő innovatív gyakorlatok feltérképezése: az Európai Bizottság számára készített zárójelentés), Kiadóhivatal, 2021.

Európai Bizottság, Egyenlőségközpontú Unió: A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2021 és 2030 közötti időszakra szóló stratégia, 2021.

Európai Bizottság, Az új európai Bauhaus, COM(2021)573 final.

Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság, „Towards a shared culture of architecture: investing in a high-quality living environment for everyone: report of the OMC (Open Method of Coordinaton) group of EU Member State experts” (Úton a közös építészeti kultúra felé: beruházás a jó minőségű lakókörnyezetbe mindenki számára – az uniós tagállamok szakértőiből álló OMC [nyitott koordinációs módszer]-csoport jelentése), Kiadóhivatal, 2021.

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2021)5 ajánlása a tagállamok részére az átdolgozott Európai Sport Chartáról (az ajánlást a Miniszteri Bizottság 2021. október 13-án, a miniszterhelyettesek 1414. ülésén fogadta el).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/8

---

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése

(2022/C 494/02)

A 178/2002/EK rendelet (1) 36. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság „igazgatótanács[a] az ügyvezető igazgató előterjesztése alapján elkészít egy nyilvánosságra hozandó jegyzéket azokról a tagállamok által kijelölt illetékes szervezetekről, amelyek külön-külön vagy hálózatok keretében segíthetik a Hatóságot küldetésének teljesítésében.”

E jegyzéket első alkalommal az EFSA igazgatótanácsának 2006. december 19-i ülésén állították össze, és az azóta eltelt időben azt:

| i. | a Hatóság ügyvezető igazgatójának javaslatára rendszeresen frissítik, figyelembe véve a tagállamok által végzett felülvizsgálatokat és az általuk tett új kijelölési javaslatokat (összhangban a Bizottság 2230/2004/EK rendelete 2. cikkének (4) bekezdésével (2)); és |
| --- | --- |

i.

a Hatóság ügyvezető igazgatójának javaslatára rendszeresen frissítik, figyelembe véve a tagállamok által végzett felülvizsgálatokat és az általuk tett új kijelölési javaslatokat (összhangban a Bizottság 2230/2004/EK rendelete 2. cikkének (4) bekezdésével (2)); és

| ii. | a Hatóság saját honlapján – ahol az illetékes szervezetek legfrissebb jegyzéke is megtekinthető – nyilvánosságra hozza. |
| --- | --- |

ii.

a Hatóság saját honlapján – ahol az illetékes szervezetek legfrissebb jegyzéke is megtekinthető – nyilvánosságra hozza.

Ez az információ a Hatóság honlapján is megtalálható, a következő címen:

| i. | az illetékes szervezetek jegyzékének legutolsó, a Hatóság igazgatótanácsa által jóváhagyott módosításának dátuma: 2022. december 15 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; és |
| --- | --- |

i.

az illetékes szervezetek jegyzékének legutolsó, a Hatóság igazgatótanácsa által jóváhagyott módosításának dátuma: 2022. december 15 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; és

| ii. | az illetékes szervezetek legfrissebb jegyzéke – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

az illetékes szervezetek legfrissebb jegyzéke – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

A Hatóság ezt az értesítést – és különösen a megadott honlapok elérhetőségét – folyamatosan frissíti.

További információért írjon e-mailt a következő e-mail-címre: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o).

(2)  Az Európai Bizottság 2230/2004/EK rendelete (2004. december 23.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése vonatkozásában a 178/2002/EK európai parlamenti és bizottsági rendelet alkalmazásának végrehajtási szabályairól (HL L 379., 2004.12.24., 64. o), utolsó módosítás.

---

Európai Bizottság

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/9

---

A Bizottság közleménye – Az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon

(2022/C 494/03)

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT

Ezen iránymutatás célja, hogy megkönnyítse az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányainak alkalmazását a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon. Jóllehet ez a közlemény segítséget kíván nyújtani a hatóságoknak és a gazdasági szereplőknek, csak az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel az uniós jog hitelt érdemlő értelmezésére.

1.   Jogi keret és egyéb releváns megfontolások

Az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Európai Unióból, és ezáltal „harmadik ország” lett (1). A kilépésről rendelkező megállapodás (2) átmeneti időszakot ír elő, amely 2020. december 31-én járt le.

Az átmeneti időszak végétől az uniós jog nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, míg a kilépésről rendelkező megállapodás szerves részét képező, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv alkalmazandóvá vált.

Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikke (4) bekezdésének és 2. melléklete 20. pontjának megfelelően az Unió gyógyszerészeti vívmányai, köztük a 2001/82/EK irányelv (3) és az (EU) 2019/6 rendelet (4), valamint az e jogi aktusokat végrehajtó, módosító vagy felváltó uniós jogi aktusok alkalmazandók Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

A gyakorlatban az állatgyógyászati készítményeket illetően ez különösen a következőket jelenti:

| — | az Észak-Írországban forgalomba hozott (a fent említett jogszabályok hatálya alá tartozó) állatgyógyászati készítményeknek meg kell felelniük az uniós jogban meghatározott szabályozási követelményeknek; |
| --- | --- |

—

az Észak-Írországban forgalomba hozott (a fent említett jogszabályok hatálya alá tartozó) állatgyógyászati készítményeknek meg kell felelniük az uniós jogban meghatározott szabályozási követelményeknek;

| — | az Észak-Írországban forgalomba hozott állatgyógyászati készítményeknek a Bizottság által megadott érvényes forgalombahozatali engedéllyel (az egész EU-ra érvényes engedély) vagy Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság illetékes hatóságai által megadott érvényes forgalombahozatali engedéllyel kell rendelkezniük, amelynek jogosultja az Unióban vagy Észak-Írországban található; |
| --- | --- |

—

az Észak-Írországban forgalomba hozott állatgyógyászati készítményeknek a Bizottság által megadott érvényes forgalombahozatali engedéllyel (az egész EU-ra érvényes engedély) vagy Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság illetékes hatóságai által megadott érvényes forgalombahozatali engedéllyel kell rendelkezniük, amelynek jogosultja az Unióban vagy Észak-Írországban található;

| — | az állatgyógyászati készítményeknek az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből Észak-Írországba vagy az Unióba irányuló mozgása az alkalmazandó uniós jog értelmében behozatalnak minősül; |
| --- | --- |

—

az állatgyógyászati készítményeknek az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből Észak-Írországba vagy az Unióba irányuló mozgása az alkalmazandó uniós jog értelmében behozatalnak minősül;

| — | az állatgyógyászati készítményeknek az Unióból vagy Észak-Írországból az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe vagy bármely más harmadik országba irányuló mozgása az alkalmazandó uniós jog értelmében kivitelnek minősül; |
| --- | --- |

—

az állatgyógyászati készítményeknek az Unióból vagy Észak-Írországból az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeibe vagy bármely más harmadik országba irányuló mozgása az alkalmazandó uniós jog értelmében kivitelnek minősül;

| — | az Egyesült Királyság hatóságai által kiadott forgalombahozatali engedélyek elvben nem érvényesek az Unión belül, hanem csak Észak-Írországban, ha az alkalmazandó uniós joggal összhangban fogadták el őket (vö. az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 7. cikkének (3) bekezdésével); |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyság hatóságai által kiadott forgalombahozatali engedélyek elvben nem érvényesek az Unión belül, hanem csak Észak-Írországban, ha az alkalmazandó uniós joggal összhangban fogadták el őket (vö. az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 7. cikkének (3) bekezdésével);

| — | az állatgyógyászati készítmények ellátásának bármely olyan lépése, amelyet az Unióban kell elvégezni annak érdekében, hogy az állatgyógyászati készítményeket az uniós joggal összhangban forgalomba lehessen hozni (pl. a gyártási tételek vizsgálata), az Unióban vagy Észak-Írországban kell, hogy végbemenjen, és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiben kizárólag a harmadik országokban végezhető tevékenységekre kerülhet sor. |
| --- | --- |

—

az állatgyógyászati készítmények ellátásának bármely olyan lépése, amelyet az Unióban kell elvégezni annak érdekében, hogy az állatgyógyászati készítményeket az uniós joggal összhangban forgalomba lehessen hozni (pl. a gyártási tételek vizsgálata), az Unióban vagy Észak-Írországban kell, hogy végbemenjen, és az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiben kizárólag a harmadik országokban végezhető tevékenységekre kerülhet sor.

A Bizottság és az Európai Gyógyszerügynökség 2017 óta aktívan terjeszti az információkat annak érdekében, hogy felhívja az érdekelt felek figyelmét az Egyesült Királyság kilépésének hatásaira, és figyelmeztesse őket arra, hogy időben, az átmeneti időszak lejárta előtt alkalmazkodniuk kell azokhoz. A szükséges változtatásokat a gyógyszerek esetében az utoljára 2020. március 13-án módosított és közzétett brexitfelkészülési közlemény (5) ismertette.

Mindazonáltal az átmeneti időszak végén bizonyos, hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azon keresztül történő állatgyógyászatikészítmény-ellátásra támaszkodó piacok (azaz Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország) gazdasági szereplőinek (6) több időre volt szükségük ellátási láncaik átalakításához és az átmeneti időszak lejártának figyelembevételéhez. Ebben az összefüggésben és tekintettel arra, hogy döntő fontosságúnak tekintették, hogy az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányainak végrehajtása és érvényesítése oly módon történjen, hogy egyrészt elkerülhető legyen az állatgyógyászatikészítmény-hiány, másrészt biztosított legyen a közegészség uniós jog által előírt magas szintű védelme, a Bizottság 2021. január 25-én közleményt fogadott el, amelyben kifejti, hogy 2021. december 31-ig hogyan alkalmazza az Unió állatgyógyászati készítményekre vonatkozó vívmányait a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő állatgyógyászatikészítmény-ellátástól függő piacokon (7).

2021 végén egyértelmű volt, hogy a helyzet továbbra is kihívást jelent azokon a piacokon, amelyek hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő állatgyógyászatikészítmény-ellátásra támaszkodó piacok (azaz Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország). Ezért a Bizottság 2021. december 29-én elfogadta „A Bizottság közleménye – Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon” című bizottsági közleményt (8), amely 2022. december 31-ig alkalmazandó az állatgyógyászati készítmények tekintetében.

Az állatgyógyászati készítmények tekintetében e közlemény által lefedett időszak véget ér, és az állatgyógyászati készítmények ellátási láncait még nem igazították ki. A jelenlegi körülmények között tehát még fennáll az állatgyógyászati készítmények hiányának kockázata azokon a piacokon, amelyek hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátásra támaszkodó piacok.

2.   „Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon” című bizottsági közleményben említett gyakorlatok alkalmazási időszakának meghosszabbítása

Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország állatgyógyászati készítményekkel történő folyamatos ellátásának biztosítása érdekében e termékek tekintetében utoljára meg kell hosszabbítani „Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon” című 2021. évi bizottsági közleményben (2021 C524/02) említett gyakorlatok alkalmazási időszakát. A Bizottság a meghosszabbítást 2025. december 31-ig engedélyezi.

3.   Cselekvési terv

A 2. szakaszban említett gyakorlatok alkalmazási időszakának meghosszabbítása csak akkor indokolható, ha intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország állatgyógyászati készítményekkel való ellátása legkésőbb 2025. december 31-ig teljes mértékben megfeleljen az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó uniós vívmányoknak és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek. Ezek az intézkedések a Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország állatgyógyászati készítményekkel való ellátásában jelenleg részt vevő gazdasági szereplőket, valamint az említett területek illetékes nemzeti hatóságait érintik, amelyeknek mérlegelniük kell az alternatívákat, hogy megtegyék a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó meglévő uniós vívmányokkal és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvvel teljes összhangban biztosítsák az érintett állatgyógyászati készítmények rendelkezésre állását.

E célból Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság illetékes hatóságai a következő kötelezettségeket teljesítik:

| a) | azonosítják azon állatgyógyászati készítményeket, amelyek esetében fennállna az ellátási hiány kockázata a területükön, ha nem alkalmaznák „Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon” című bizottsági közleményben említett gyakorlatokat.
  Az érintett állatgyógyászati készítmények jegyzékét a 4. szakaszban előírt formátumban legkésőbb 2023. február 28-ig kell benyújtani a Bizottságnak; |
| --- | --- |

a)

azonosítják azon állatgyógyászati készítményeket, amelyek esetében fennállna az ellátási hiány kockázata a területükön, ha nem alkalmaznák „Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon” című bizottsági közleményben említett gyakorlatokat.

Az érintett állatgyógyászati készítmények jegyzékét a 4. szakaszban előírt formátumban legkésőbb 2023. február 28-ig kell benyújtani a Bizottságnak;

| b) | tájékoztatást nyújtanak az érintett gazdasági szereplők és/vagy az illetékes hatóságok által annak biztosítása érdekében meghozandó intézkedésekről, beleértve azok végrehajtásának ütemezését is, hogy az a) pontban meghatározott állatgyógyászati készítményekkel való ellátás megfeleljen az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó uniós vívmányoknak és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek.
  Ezeket az információkat a 4. szakaszban előírt formátumban legkésőbb 2023. szeptember 30-ig kell benyújtani a Bizottságnak; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást nyújtanak az érintett gazdasági szereplők és/vagy az illetékes hatóságok által annak biztosítása érdekében meghozandó intézkedésekről, beleértve azok végrehajtásának ütemezését is, hogy az a) pontban meghatározott állatgyógyászati készítményekkel való ellátás megfeleljen az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó uniós vívmányoknak és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek.

Ezeket az információkat a 4. szakaszban előírt formátumban legkésőbb 2023. szeptember 30-ig kell benyújtani a Bizottságnak;

| c) | 2024. január 31-ig, majd azt követően háromhavonta jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a b) pontban meghatározott intézkedések végrehajtása terén elért eredményekről.
  A Bizottság Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival közösen rendszeresen nyomon követi az előrehaladást, és együttműködik az érintett érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

c)

2024. január 31-ig, majd azt követően háromhavonta jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a b) pontban meghatározott intézkedések végrehajtása terén elért eredményekről.

A Bizottság Ciprus, Írország, Málta és Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival közösen rendszeresen nyomon követi az előrehaladást, és együttműködik az érintett érdekelt felekkel.

4.   A jelentéstétel formátuma

| A termék elnevezése | Hatóanyag | A forgalombahozatali engedély jogosultja. | Tervezett intézkedések |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

A termék elnevezése

Hatóanyag

A forgalombahozatali engedély jogosultja.

Tervezett intézkedések

---

(1)  A harmadik ország olyan ország, amely nem tagja az EU-nak.

(2)  Megállapodás a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  A közlemény azért emeli ki ezeket a piacokat, mert az állatgyógyászati készítményekkel való ellátás tekintetében hagyományosan az Egyesült Királyság gyógyszerpiacától függnek, továbbá mert gyógyszerimportjuk jelentős része az Egyesült Királyságból származik.

(7)  A Bizottság közleménye – Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan a Nagy-Britanniából vagy azon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon az átmeneti időszak végét követően, 2021/C 27/08, (HL C 27., 2021.1.25., 11. o.).

(8)  A Bizottság közleménye – Az Unió gyógyszerészeti vívmányainak alkalmazása a hagyományosan az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiből vagy azokon keresztül történő gyógyszerellátástól függő piacokon, 2021/C 524/02, (HL C 524., 2021.12.29., 2. o.).

---

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/12

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. december 27.

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0624 |
| JPY | Japán yen | 141,68 |
| DKK | Dán korona | 7,4366 |
| GBP | Angol font | 0,88333 |
| SEK | Svéd korona | 11,1285 |
| CHF | Svájci frank | 0,9885 |
| ISK | Izlandi korona | 152,30 |
| NOK | Norvég korona | 10,4895 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,260 |
| HUF | Magyar forint | 401,65 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6683 |
| RON | Román lej | 4,9270 |
| TRY | Török líra | 19,8799 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5770 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4384 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,2874 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6916 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4300 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 349,85 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,3181 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3994 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5375 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 620,58 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6990 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,356 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,775 |
| BRL | Brazil real | 5,6035 |
| MXN | Mexikói peso | 20,5515 |
| INR | Indiai rúpia | 88,0808 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0624

JPY

Japán yen

141,68

DKK

Dán korona

7,4366

GBP

Angol font

0,88333

SEK

Svéd korona

11,1285

CHF

Svájci frank

0,9885

ISK

Izlandi korona

152,30

NOK

Norvég korona

10,4895

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,260

HUF

Magyar forint

401,65

PLN

Lengyel zloty

4,6683

RON

Román lej

4,9270

TRY

Török líra

19,8799

AUD

Ausztrál dollár

1,5770

CAD

Kanadai dollár

1,4384

HKD

Hongkongi dollár

8,2874

NZD

Új-zélandi dollár

1,6916

SGD

Szingapúri dollár

1,4300

KRW

Dél-Koreai won

1 349,85

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,3181

CNY

Kínai renminbi

7,3994

HRK

Horvát kuna

7,5375

IDR

Indonéz rúpia

16 620,58

MYR

Maláj ringgit

4,6990

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,356

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,775

BRL

Brazil real

5,6035

MXN

Mexikói peso

20,5515

INR

Indiai rúpia

88,0808

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 494/05)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Altarea (Franciaország), |
| --- | --- |

—

Altarea (Franciaország),

| — | Carrefour SA (a továbbiakban: Carrefour, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Carrefour SA (a továbbiakban: Carrefour, Franciaország),

| — | SNC Altacar Sartrouville (Franciaország), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Franciaország),

| — | SNC Altacar Nantes (Franciaország). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Franciaország).

Az Altarea és a Carrefour az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást szerez két, teljes feladatkört ellátó közös vállalkozás, az SNC Altacar Sartrouville és az SNC Altacar Nantes felett.

Az összefonódásra két újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | az Altarea a vállalatcsoportjának legfelsőbb szintű anyavállalata – a csoport Franciaországban, kisebb mértékben Spanyolországban és Olaszországban tevékenykedik, ingatlanszolgáltatásokkal foglalkozik (lakás- és irodacélú ingatlanok fejlesztése, bevásárlóközpontok tulajdonlása és saját célokra történő kezelése, irodahelyiségek saját célokra történő kezelése, bevásárlóközpontok kezelése mások számára, ingatlankezelés és ingatlanügyletek), |
| --- | --- |

—

az Altarea a vállalatcsoportjának legfelsőbb szintű anyavállalata – a csoport Franciaországban, kisebb mértékben Spanyolországban és Olaszországban tevékenykedik, ingatlanszolgáltatásokkal foglalkozik (lakás- és irodacélú ingatlanok fejlesztése, bevásárlóközpontok tulajdonlása és saját célokra történő kezelése, irodahelyiségek saját célokra történő kezelése, bevásárlóközpontok kezelése mások számára, ingatlankezelés és ingatlanügyletek),

| — | a Carrefour a vállalatcsoportjának legfelsőbb szintű anyavállalata – a csoport a kiskereskedelmi ágazatban, mindenekelőtt az élelmiszer-kiskereskedelmi ágazatban tevékenykedik, különösen hipermarketeket, szupermarketeket, helyi üzleteket és raktáráruházakat üzemeltet, valamint online értékesítési szolgáltatásokat nyújt; a Carrefour csoport járulékosan az ingatlanszolgáltatások ágazatában is jelen van, |
| --- | --- |

—

a Carrefour a vállalatcsoportjának legfelsőbb szintű anyavállalata – a csoport a kiskereskedelmi ágazatban, mindenekelőtt az élelmiszer-kiskereskedelmi ágazatban tevékenykedik, különösen hipermarketeket, szupermarketeket, helyi üzleteket és raktáráruházakat üzemeltet, valamint online értékesítési szolgáltatásokat nyújt; a Carrefour csoport járulékosan az ingatlanszolgáltatások ágazatában is jelen van,

| — | az SNC Altacar Sartrouville egy gazdasági társaság, mely a franciaországi Sartrouville-ben (78500) található „Robert Schuman” bevásárlóközpontot fogja tulajdonolni és működtetni, |
| --- | --- |

—

az SNC Altacar Sartrouville egy gazdasági társaság, mely a franciaországi Sartrouville-ben (78500) található „Robert Schuman” bevásárlóközpontot fogja tulajdonolni és működtetni,

| — | az SNC Altacar Nantes egy gazdasági társaság, mely a franciaországi Nantes-ban (44300) található „La Beaujoire” bevásárlóközpontot fogja tulajdonolni és működtetni. |
| --- | --- |

—

az SNC Altacar Nantes egy gazdasági társaság, mely a franciaországi Nantes-ban (44300) található „La Beaujoire” bevásárlóközpontot fogja tulajdonolni és működtetni.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/15

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 494/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Stellantis N.V. (a továbbiakban: Stellantis, Hollandia), |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. (a továbbiakban: Stellantis, Hollandia),

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hon Hai, Tajvan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hon Hai, Tajvan).

A Stellantis, és a Hon Hai az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Hollandia) felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | A Stellanis gépjárművek, alkatrészek és gyártórendszerek tervezésével, gépészetével, gyártásával, valamint világszerte történő forgalmazásával és értékesítésével foglalkozó globális gépjárműipari csoport, |
| --- | --- |

—

A Stellanis gépjárművek, alkatrészek és gyártórendszerek tervezésével, gépészetével, gyártásával, valamint világszerte történő forgalmazásával és értékesítésével foglalkozó globális gépjárműipari csoport,

| — | A Hon Hai számítógépekkel, kommunikációval és elektronikus fogyasztási cikkekkel kapcsolatos elektronikus gyártási szolgáltatásokat nyújt. |
| --- | --- |

—

A Hon Hai számítógépekkel, kommunikációval és elektronikus fogyasztási cikkekkel kapcsolatos elektronikus gyártási szolgáltatásokat nyújt.

3.

| — | A JV zöldmezős közös vállalkozás, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy félvezetőket fejlesszen a gépjárműipar számára, és egy önálló gazdasági egység valamennyi tevékenységét elvégzi. |
| --- | --- |

—

A JV zöldmezős közös vállalkozás, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy félvezetőket fejlesszen a gépjárműipar számára, és egy önálló gazdasági egység valamennyi tevékenységét elvégzi.

4.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

5.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 494/17

---

Az eljárási garanciák ellenőrének HATÁROZATA a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezések elfogadásáról

(2022/C 494/07)

AZ ELLENŐR,

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 9a. és 9b. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, (2)

mivel:

| (1) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló (EU, Euratom) 2020/2223 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelme és az azoknak való megfelelés céljából meghatározza az eljárási garanciák ellenőrének (a továbbiakban: az ellenőr) belső feladatkörét. Az ellenőr megvizsgálja a panaszokat, amelyek az eljárási garanciák OLAF általi tiszteletben tartásával kapcsolatosak, valamint amelyek az OLAF által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján merültek fel. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló (EU, Euratom) 2020/2223 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelme és az azoknak való megfelelés céljából meghatározza az eljárási garanciák ellenőrének (a továbbiakban: az ellenőr) belső feladatkörét. Az ellenőr megvizsgálja a panaszokat, amelyek az eljárási garanciák OLAF általi tiszteletben tartásával kapcsolatosak, valamint amelyek az OLAF által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján merültek fel.

| (2) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet 9b. cikkének (11) bekezdése előírja, hogy az ellenőrnek az OLAF Felügyelő Bizottságával folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket (4) kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet 9b. cikkének (11) bekezdése előírja, hogy az ellenőrnek az OLAF Felügyelő Bizottságával folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket (4) kell elfogadnia.

| (3) | 2022. szeptember 29-én konzultációra került sor az OLAF Felügyelő Bizottságával, |
| --- | --- |

(3)

2022. szeptember 29-én konzultációra került sor az OLAF Felügyelő Bizottságával,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben (a továbbiakban: OLAF-rendelet) foglalt fogalommeghatározások sérelme nélkül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „OLAF-vizsgálat”: az OLAF által az OLAF-rendelet 3., 4. cikke, 12e. cikke (1) bekezdésének c) pontja és/vagy 12f. cikke alapján végzett igazgatási vizsgálat, |
| --- | --- |

1.

„OLAF-vizsgálat”: az OLAF által az OLAF-rendelet 3., 4. cikke, 12e. cikke (1) bekezdésének c) pontja és/vagy 12f. cikke alapján végzett igazgatási vizsgálat,

| 2. | „érintett személy”: az OLAF-vizsgálat által érintett bármely személy vagy gazdasági szereplő, |
| --- | --- |

2.

„érintett személy”: az OLAF-vizsgálat által érintett bármely személy vagy gazdasági szereplő,

| 3. | „tanú”: bármely természetes vagy jogi személy, aki az ellenőr rendelkezésére bocsáthatja a folyamatban lévő panasszal kapcsolatos tények megállapításához szükséges információkat. |
| --- | --- |

3.

„tanú”: bármely természetes vagy jogi személy, aki az ellenőr rendelkezésére bocsáthatja a folyamatban lévő panasszal kapcsolatos tények megállapításához szükséges információkat.

2. cikk

Tárgy és elvek

(1)   Ez a határozat megállapítja az OLAF-rendelet 9b. cikke alapján az ellenőrhöz benyújtott panaszok benyújtásával, feldolgozásával és nyomon követésével kapcsolatban követendő szabályokat.

(2)   Az ellenőr – többek között az OLAF-tól és a Felügyelő Bizottságtól is – függetlenül vizsgálja meg a panaszokat, anélkül, hogy beavatkozna a folyamatban lévő OLAF-vizsgálatok lefolytatásába.

(3)   Az ellenőrt kötik az uniós jog általános elvei, egyebek mellett a méltányosság és a megfelelő ügyintézés elve.

(4)   A Felügyelő Bizottság titkársága köteles minden szükséges – a panaszkezelési mechanizmussal kapcsolatos – adminisztratív és jogi támogatást megadni az ellenőr számára. A titkárság mindenekelőtt a panaszkezelési eljárással kapcsolatos adminisztratív feladatokat látja el, például a panaszok és a kapcsolódó dokumentumok nyilvántartásba vételét, az adminisztratív levelezést és a felek közötti dokumentumcserét.

3. cikk

Panasz benyújtása

(1)   A panaszokat írásban, elektronikus úton vagy postai úton lehet benyújtani. A panaszosokat határozottan arra ösztönözzük, hogy használják az ellenőr honlapján elérhető panaszbejelentő űrlapot. A panaszosoknak jogukban áll, hogy egy általuk választott személy képviselje és/vagy segítse őket.

(2)   A panaszos az EU bármely hivatalos nyelvét használhatja. Az ellenőr ezen a nyelven fog kommunikálni a panaszossal. Amennyiben az eljárás felgyorsítása megköveteli, a szükséges dokumentumoknak a panasz nyelvére történő lefordításáig az ellenőr megállapodhat a panaszossal abban, hogy a levelezést egy másik uniós nyelven folytatja.

(3)   A panaszban egyértelműen hivatkozni kell i. a panaszos személyazonosságára, ii. a panasz tárgyára, és amennyiben lehetséges, iii. a panasz tárgyát képező OLAF-vizsgálat hivatkozási adataira. A panasz különösen a következőket tartalmazza: i. a releváns tények világos és tömör leírása, valamint ii. az eljárási garanciák és/vagy az OLAF-vizsgálatokra vonatkozó szabályok állítólagos megsértésének világos és tömör leírása. A fenti információknak elégségesnek kell lenniük ahhoz, hogy az ellenőr meghatározhassa a panasz hatókörét. Szükség esetén a panaszos csatolhatja panaszához a vonatkozó igazoló dokumentumokat.

(4)   Az ellenőrhöz benyújtott panaszok nem érintik a bírósági eljárások határidejét. A panasz benyújtásának nincs felfüggesztő hatálya a panasz tárgyát képező vizsgálat lefolytatására nézve sem.

4. cikk

A panasz nyilvántartásba vétele

(1)   A panaszokat legkésőbb a beérkezésüket követő munkanapon nyilvántartásba veszik, és egyedi panaszszámot kapnak.

(2)   A nyilvántartásba vételt követően az ellenőr átvételi elismervényt küld a panaszosnak, és ezzel egyidejűleg továbbítja a panaszt az OLAF főigazgatójának.

5. cikk

A panasz kezdeti feldolgozása

(1)   Az ellenőrnek a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül meg kell állapítania, hogy a panasz elfogadható-e.

(2)   Az ellenőr a panaszt elfogadhatatlanság miatt elutasítja, ha:

| a) | az érintett személytől eltérő személy nyújtja be, |
| --- | --- |

a)

az érintett személytől eltérő személy nyújtja be,

| b) | nem OLAF-vizsgálatot érint, |
| --- | --- |

b)

nem OLAF-vizsgálatot érint,

| c) | nem az eljárási garanciák állítólagos megsértését és/vagy az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályok megsértését érinti, |
| --- | --- |

c)

nem az eljárási garanciák állítólagos megsértését és/vagy az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályok megsértését érinti,

| d) | a kérelmet az OLAF-rendelet 9b. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl nyújtják be (5). |
| --- | --- |

d)

a kérelmet az OLAF-rendelet 9b. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn túl nyújtják be (5).

(3)   Az ellenőr elfogadhatatlannak nyilvánít minden olyan panaszt is, amely az európai adatvédelmi biztos hatáskörébe tartozó kérdéseket vet fel, azaz az (EU) 2018/1725 rendelet (6) alkalmazásával és a személyes adatok védelméhez való alapvető jog tiszteletben tartásával kapcsolatos panaszt.

(4)   Az ellenőr ugyanezen határidőn belül azt is megvizsgálja, hogy a panasz nyilvánvalóan megalapozatlan-e, ismétlődő-e vagy visszaélésszerű-e.

(5)   Ha az ellenőr a panaszt elfogadhatatlannak, nyilvánvalóan megalapozatlannak, ismétlődőnek visszaélésszerűnek találja, lezárja az ügyet, és haladéktalanul tájékoztatja a panaszost és az OLAF főigazgatóját ennek okairól.

6. cikk

Bírósági eljárás

Ha az ellenőr tudomására jut, hogy a panaszban ismertetett tények bírósági eljárás tárgyát képezik vagy képezték, az ellenőr lezárja az ügyet, és ennek megfelelően tájékoztatja a panaszost és az OLAF-ot.

7. cikk

Kontradiktórius eljárás

(1)   Az ellenőr a panaszos és az OLAF meghallgatása előtt nem fejezheti be a panasz értékelését. Mindkét félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ismertesse az ügyét, és benyújtsa az esetleges igazoló dokumentumokat. A felek tájékoztatást kapnak egymás beadványairól is, és lehetőséget kell biztosítani számukra, hogy az ellenőr által meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyenek.

(2)   Kellően indokolt esetben az ellenőr dönthet úgy, hogy valamelyik féllel nem közöl a panasz értékelése szempontjából lényeges információkat vagy anyagokat, ha a másik fél bizalmas kezelést kért. Ennek eldöntésekor az ellenőr mérlegeli többek között az OLAF vizsgálatának titkossága és hatékonysága védelmének szükségességét a kontradiktórius eljárás elvének tiszteletben tartásával szemben. A panaszos nem szerezhet be olyan dokumentumokat az OLAF ügyirataiból, amelyekhez a panaszos más jogi rendelkezések értelmében nem jogosult hozzáférni, vagy amelyekhez az OLAF már megtagadta a hozzáférést.

8. cikk

Információgyűjtési tevékenységek

(1)   Az OLAF biztosítja, hogy az ellenőr kellő időben és megfelelő módon hozzáférjen a panasz értékeléséhez szükséges, az üggyel kapcsolatos dokumentumokhoz.

(2)   Az ellenőr felkéri az OLAF-ot, hogy egy meghatározott – általában 10 munkanapot meg nem haladó – határidőn belül nyilvánítson véleményt a panasszal vagy annak konkrét szempontjaival kapcsolatban. Az OLAF kérheti e határidő meghosszabbítását. Az ellenőr felkérheti az OLAF-ot további információk szolgáltatására és/vagy az ügy irataihoz (vagy azok egy részéhez) való hozzáférésre. Az ellenőr arra is felkérheti az OLAF-ot, hogy észrevételeit lefordíttassa a panasz nyelvére.

(3)   Az ellenőr felkéri a panaszost, hogy 5 munkanapon belül tegye meg észrevételeit az OLAF beadványaival kapcsolatban. A panaszos kérheti e határidő meghosszabbítását. Az ellenőr arra is felkérheti a panaszost, hogy további információkat vagy dokumentumokat nyújtson be, vagy pontosítsa a már az ellenőr rendelkezésére bocsátott információkat vagy dokumentumokat.

(4)   Figyelembe véve, hogy milyen mértékben járulhatnak hozzá a releváns tények tisztázásához, az ellenőr tájékoztatást kérhet a tanúktól, amennyiben ez az eljárás nem érinti a folyamatban lévő OLAF-vizsgálat bizalmas jellegét és hatékonyságát, valamint az érintett személyek jogait. Az ellenőr a panaszosnak és az OLAF-nak is megküldi a panasz szempontjából releváns tanúvallomások másolatát.

(5)   Az ellenőr a (2)–(4) bekezdésben leírt információkat írásban vagy szóbeli meghallgatások útján kérheti.

9. cikk

Meghallgatások

(1)   Az ellenőr meghallgatásokat szervezhet és tarthat. A meghallgatások célja: i. a panasz szempontjából releváns információk beszerzése és/vagy ii. a panasz gyors megoldása. Az ellenőr nem folytathat meghallgatásokat az OLAF és a panaszos jelenléte nélkül. Az ellenőr azonban zárt ülésen, az OLAF és a panaszos jelenléte nélkül is meghallgathat tanúkat.

(2)   A meghallgatásokra az ellenőr hivatalában vagy virtuálisan, videokonferencia útján kerülhet sor. Ezek a meghallgatások nem nyilvánosak.

(3)   Az ellenőr határozza meg a meghallgatás időpontját, időtartamát és módját. Az ellenőr kellő időben meghívja a résztvevőket, és megjelöli a meghallgatás főbb pontjait. A panaszost jogi képviselője képviselheti és/vagy segítheti. Az ellenőr munkáját a titkárság vezetője és személyzete segíti, akik részt vesznek a meghallgatáson.

(4)   Az ellenőr jegyzőkönyvet vagy összefoglalót készít a meghallgatásról, és azt a panaszos és az OLAF rendelkezésére bocsátja. Mindkét fél két munkanapon belül benyújthatja észrevételeit, és az azokról készült feljegyzést bele kell foglalni a panasz ügyirataiba.

10. cikk

Az eljárási garanciák vagy az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályok megsértése hiányának megállapítása

Ha az ellenőr az összes összegyűjtött információ és bizonyíték értékelését követően megállapítja, hogy az állítólagos jogsértések nem bizonyítottak, lezárja az ügyet, és erről tájékoztatja a panaszost és az OLAF főigazgatóját.

11. cikk

Felhívás a panasz megoldására

(1)   Ha az ellenőr megállapítja, hogy az OLAF nem tartotta be az OLAF-rendelet 9b. cikkének (1) bekezdésében említett szabályokat, felkéri az OLAF-ot, hogy tegyen lépéseket a panasz megoldása érdekében. Az ellenőr konkrét intézkedéseket javasolhat.

(2)   Az OLAF 15 munkanapon belül tájékoztatja az ellenőrt az e tekintetben tett vagy meghozandó intézkedésekről.

(3)   Az ellenőr megküldi a panaszosnak az OLAF válaszának másolatát, és felkéri a panaszost, hogy 5 munkanapon belül nyújtsa be észrevételeit.

(4)   Ha az ellenőr kielégítőnek találja az OLAF által nyújtott megoldást, az ellenőr lezárja az ügyet, és erről tájékoztatja az OLAF-ot és a panaszost.

12. cikk

Ajánlások

(1)   Ha az ellenőr nem találja kielégítőnek az OLAF által nyújtott megoldást, és úgy ítéli meg, hogy a panasz megoldható, ajánlást ad ki arra vonatkozóan, hogy az OLAF-rendelet 9b. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül hogyan kellene megoldani a panaszt.

(2)   Amennyiben az ellenőr az OLAF-rendelet 9b. cikkének (5) bekezdésében foglalt határidőn belül nem tesz ajánlást vagy záró határozatot, úgy kell tekinteni, hogy a panaszt ajánlás nélkül elutasította.

(3)   Az ajánlás kibocsátása előtt az ellenőrnek konzultálnia kell a Felügyelő Bizottsággal, hogy kikérje annak véleményét. E célból az ellenőr jelentést készít, amely minden szükséges információt tartalmaz ahhoz, hogy a Felügyelő Bizottság kiadhassa véleményét. A jelentés a lehetséges mértékben nem tartalmazhat olyan személyes adatokat vagy egyéb információkat, amelyek a panaszos beazonosításához vezethetnek, vagy veszélyeztethetik az OLAF vizsgálatainak titkosságát. A Felügyelő Bizottság az ellenőr által meghatározott határidőn belül válaszol, amely nem lehet kevesebb, mint 5 munkanap.

(4)   Az ellenőr javasolja az OLAF-nak, hogy meghatározott időn belül tegyen konkrét intézkedéseket a panasz megoldására, elsősorban, de nem kizárólag módosítsa vagy helyezze hatályon kívül ajánlásait vagy jelentéseit, ismételje meg a vizsgálati tevékenységeket vagy eszközöljön javításokat a panasz tárgyát képező ügyekkel kapcsolatos eljárásaiba. Az ellenőr tájékoztatja a panaszost a kiadott ajánlásról.

13. cikk

Az ajánlások nyomon követése és a lezárás

(1)   Az OLAF főigazgatója tájékoztatja az ellenőrt az ajánlás(ok)nak az azokban megjelölt határidőn belüli végrehajtása érdekében tett intézkedés(ek)ről. Kellően indokolt esetekben az OLAF főigazgatója kérheti a határidő meghosszabbítását. Az ellenőr lezárja az ügyet, és erről tájékoztatja az OLAF-ot és a panaszost egyaránt.

(2)   Ha az OLAF főigazgatója úgy dönt, hogy nem követi az ajánlást, erről tájékoztatja az ellenőrt, és megadja döntésének fő indokait. A főigazgató a panaszost is tájékoztatja, amennyiben ez a tájékoztatás nem érinti a folyamatban lévő vizsgálatot. A panaszos 5 munkanapon belül észrevételeket tehet. A főigazgató határozatának és a panaszos által benyújtott esetleges észrevételeknek az elemzését követően az ellenőr végleges megállapításokat téve lezárja az ügyet.

(3)   Az OLAF főigazgatója dönthet úgy, hogy eltér az ajánlástól, ha időközben tudomást szerez az alábbiakkal kapcsolatos körülményekről:

| a) | az Európai Unió Bírósága vagy a nemzeti bíróságok előtt folyamatban lévő, a panasz tárgyát képező OLAF-vizsgálattal kapcsolatos bírósági eljárások; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió Bírósága vagy a nemzeti bíróságok előtt folyamatban lévő, a panasz tárgyát képező OLAF-vizsgálattal kapcsolatos bírósági eljárások;

| b) | az OLAF és az Európai Ügyészség (EPPO) közötti kapcsolatokat szabályozó jogi keret, és különösen az OLAF azon kötelezettsége, hogy megszüntessen minden vizsgálatot, amikor az Európai Ügyészség ugyanazokat a tényeket vizsgálja. Ilyen esetben az OLAF főigazgatója tájékoztatja az ellenőrt ezen körülményekről és azoknak az ajánlásra gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

b)

az OLAF és az Európai Ügyészség (EPPO) közötti kapcsolatokat szabályozó jogi keret, és különösen az OLAF azon kötelezettsége, hogy megszüntessen minden vizsgálatot, amikor az Európai Ügyészség ugyanazokat a tényeket vizsgálja. Ilyen esetben az OLAF főigazgatója tájékoztatja az ellenőrt ezen körülményekről és azoknak az ajánlásra gyakorolt hatásáról.

14. cikk

Együttműködési kötelezettség

A lojális együttműködés elvével összhangban az OLAF együttműködik az ellenőrrel minden, az ellenőr hatáskörébe tartozó kérdésben.

15. cikk

Tanácsadói vélemények

Az OLAF főigazgatója kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely az ellenőr megbízatásának keretébe tartozó eljárási garanciák vagy alapvető jogok értelmezésével kapcsolatos, többek között azon döntésről, hogy eltekint az érintett személynek az OLAF-rendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti tájékoztatásától. A főigazgatónak minden ilyen kérés esetében meg kell jelölnie azt a határidőt is, amelyen belül az ellenőrnek válaszolnia kell.

16. cikk

Bizalmas jelleg és adatvédelem

(1)   Az ellenőr feladatait szakmai titoktartási kötelezettség mellett végzi, és biztosítja az OLAF által szolgáltatott információk és dokumentumok bizalmas kezelését. Az ellenőr biztosítja a vizsgálatok titkosságát azok lezárását követően is.

(2)   Az ellenőr biztosítja az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazását. Az ellenőrt e tekintetben a Felügyelő Bizottság titkársága segíti, amelyet az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazásában „adatkezelőként” eljáró titkárság vezetője képvisel. Az ellenőr az OLAF adatvédelmi tisztviselőjével is együttműködik.

17. cikk

A panasz ügyirataiba való betekintés iránti kérelmek

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke értelmében a panaszosnak joga van arra, hogy a panaszára vonatkozó iratokba a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett betekintsen. A panaszos nem tekinthet bele az OLAF azon dokumentumaiba, amelyekbe az OLAF vizsgálataira alkalmazandó jogi keret értelmében nem tekinthet be. Az ellenőr konzultál az OLAF-fal, mielőtt hozzáférést adna a vizsgálattal kapcsolatos dokumentumokhoz.

18. cikk

A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelem

Az ellenőr birtokában lévő dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben (7) és az eljárási szabályzat módosításáról szóló, 2001. december 5-i 2001/937 bizottsági határozatban (8) előírt feltételekkel és korlátozásokkal összhangban kezelik.

19. cikk

Felügyelő Bizottság

(1)   Az ellenőr független a Felügyelő Bizottságtól, amellyel a kölcsönös bizalmon és jó együttműködésen alapuló munkakapcsolatokat alakít ki.

(2)   Az ellenőr az e szabályzat 12. cikkének (3) bekezdése szerinti ajánlás kiadása előtt konzultál a Felügyelő Bizottsággal.

(3)   Az OLAF-vizsgálatok titkosságának biztosítására vonatkozó kötelezettség sérelme nélkül, az ellenőr még a vizsgálatok lezárását követően is tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot:

| i. | a Felügyelő Bizottság véleményét követően kiadott valamennyi ajánlásról, |
| --- | --- |

i.

a Felügyelő Bizottság véleményét követően kiadott valamennyi ajánlásról,

| ii. | a panaszok értékeléséből eredő rendszerszintű problémákról, |
| --- | --- |

ii.

a panaszok értékeléséből eredő rendszerszintű problémákról,

| iii. | az OLAF főigazgatója által nem követett ajánlásokról. |
| --- | --- |

iii.

az OLAF főigazgatója által nem követett ajánlásokról.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. november 16-án.

Julia LAFFRANQUE

Az eljárási garanciák ellenőre

---

(1)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

1

(2)  HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2223 rendelete (2020. december 23.) a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról (HL L 437., 2020.12.28., 49. o.).

3

(4)  Az OLAF-rendelet 15. cikke.

4

(5)  A 9b. cikk (2) bekezdése így rendelkezik: A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A panaszt mindenesetre legkésőbb egy hónappal a vizsgálat lezárta után kell benyújtani. A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben szereplő tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.

5

A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A panaszt mindenesetre legkésőbb egy hónappal a vizsgálat lezárta után kell benyújtani. A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben szereplő tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

7

(8)  HL L 345., 2001.12.29., 94. o.

8

---