# Den Europæiske Unions C 494/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 494 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang28. december 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 494

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang28. december 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 494/01 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bæredygtig og tilgængelig sportsinfrastruktur | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 494/01

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bæredygtig og tilgængelig sportsinfrastruktur

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| 2022/C 494/02 | Netværkssamarbejde mellem organisationer, der beskæftiger sig med områder, som hører under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) kommissorium | 8 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 494/03 | Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland | 9 |
| 2022/C 494/04 | Euroens vekselkurs — 27. december 2022 | 12 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

2022/C 494/02

Netværkssamarbejde mellem organisationer, der beskæftiger sig med områder, som hører under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) kommissorium

8

Europa-Kommissionen

2022/C 494/03

Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland

9

2022/C 494/04

Euroens vekselkurs — 27. december 2022

12

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 494/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag. M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10982 — STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 15 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 494/07 | AFGØRELSE fra den kontrolansvarlige for processuelle garantier om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser med henblik på behandlingen af klager | 17 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 494/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag. M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10982 — STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

15

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 494/07

AFGØRELSE fra den kontrolansvarlige for processuelle garantier om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser med henblik på behandlingen af klager

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/1

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bæredygtig og tilgængelig sportsinfrastruktur

(2022/C 494/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap fra december 2006 fremmer tiltag, der gør det muligt for personer med handicap at deltage på lige fod med andre i sportsaktiviteter, og opfordrer de stater, der er part i konventionen, til at træffe passende foranstaltninger for at tilbyde sådanne muligheder. |
| --- | --- |

1.

FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap fra december 2006 fremmer tiltag, der gør det muligt for personer med handicap at deltage på lige fod med andre i sportsaktiviteter, og opfordrer de stater, der er part i konventionen, til at træffe passende foranstaltninger for at tilbyde sådanne muligheder.

| 2. | I Europa-Kommissionens hvidbog om idræt fra juli 2007 opfordres der til at udnytte sportens potentiale for social inklusion, integration og lige muligheder, og medlemsstaterne og sportsorganisationerne opfordres til at tilpasse sportsinfrastrukturen til behovene hos personer med handicap. |
| --- | --- |

2.

I Europa-Kommissionens hvidbog om idræt fra juli 2007 opfordres der til at udnytte sportens potentiale for social inklusion, integration og lige muligheder, og medlemsstaterne og sportsorganisationerne opfordres til at tilpasse sportsinfrastrukturen til behovene hos personer med handicap.

| 3. | I Rådets konklusioner fra juni 2018 om fremme af EU’s fælles værdier gennem sport understreges, at alle mennesker frit bør kunne dyrke sport og føle sig som en del af samfundet, og de forskellige sektorer, der er knyttet til sport, kan gøre deres bedste for at fremme integration og sikre lige muligheder for at deltage i sport og undgå forskelsbehandling og social udstødelse. |
| --- | --- |

3.

I Rådets konklusioner fra juni 2018 om fremme af EU’s fælles værdier gennem sport understreges, at alle mennesker frit bør kunne dyrke sport og føle sig som en del af samfundet, og de forskellige sektorer, der er knyttet til sport, kan gøre deres bedste for at fremme integration og sikre lige muligheder for at deltage i sport og undgå forskelsbehandling og social udstødelse.

| 4. | I de vigtigste resultater i rapporten fra december 2018 til Europa-Kommissionen med titlen »Mapping on Access to Sport for people with Disabilities« nævnes godt helbred, personlig udvikling og social trivsel som fordele ved deltagelse i sport for personer med handicap. |
| --- | --- |

4.

I de vigtigste resultater i rapporten fra december 2018 til Europa-Kommissionen med titlen »Mapping on Access to Sport for people with Disabilities« nævnes godt helbred, personlig udvikling og social trivsel som fordele ved deltagelse i sport for personer med handicap.

| 5. | Rådets konklusioner fra juni 2019 om adgangen til sport for personer med handicap understreger, at personer med handicap er i større fare for at havne i en socioøkonomisk vanskelig situation, og opfordrer medlemsstaterne til »at træffe foranstaltninger til at sikre, at personer med og uden handicap kan få adgang til sportsinfrastruktur for at overvære sportsarrangementer, træne eller deltage i sport«. |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner fra juni 2019 om adgangen til sport for personer med handicap understreger, at personer med handicap er i større fare for at havne i en socioøkonomisk vanskelig situation, og opfordrer medlemsstaterne til »at træffe foranstaltninger til at sikre, at personer med og uden handicap kan få adgang til sportsinfrastruktur for at overvære sportsarrangementer, træne eller deltage i sport«.

| 6. | SHARE-initiativets rapport fra Europa-Kommissionen fra februar 2020 med titlen »Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027« insisterer på infrastrukturel og fysisk kvalitetsudvikling af sportsinfrastrukturer som drivkræfter for byfornyelse, beskæftigelsesmultiplikator og social inklusion. |
| --- | --- |

6.

SHARE-initiativets rapport fra Europa-Kommissionen fra februar 2020 med titlen »Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027« insisterer på infrastrukturel og fysisk kvalitetsudvikling af sportsinfrastrukturer som drivkræfter for byfornyelse, beskæftigelsesmultiplikator og social inklusion.

| 7. | Rådets resolution fra december 2020 om EU-arbejdsplanen for sport for perioden fra den 1. januar 2021 til den 30. juni 2024 indeholder som et vejledende mål kendskab til det vigtige bidrag, som sport kan yde til Europas socialt og miljømæssigt bæredygtige vækst. |
| --- | --- |

7.

Rådets resolution fra december 2020 om EU-arbejdsplanen for sport for perioden fra den 1. januar 2021 til den 30. juni 2024 indeholder som et vejledende mål kendskab til det vigtige bidrag, som sport kan yde til Europas socialt og miljømæssigt bæredygtige vækst.

| 8. | Rådets konklusioner fra juni 2021 om sportsinnovation anerkender, at innovative sportsinfrastrukturer og processerne for bygning og vedligeholdelse heraf bl.a. kan skabe bedre og sikrere betingelser for sport og fysisk aktivitet, samtidig med at de er mere bæredygtige, miljøvenlige, tilgængelige og energieffektive. |
| --- | --- |

8.

Rådets konklusioner fra juni 2021 om sportsinnovation anerkender, at innovative sportsinfrastrukturer og processerne for bygning og vedligeholdelse heraf bl.a. kan skabe bedre og sikrere betingelser for sport og fysisk aktivitet, samtidig med at de er mere bæredygtige, miljøvenlige, tilgængelige og energieffektive.

| 9. | Europarådets reviderede europæiske sportscharter fra oktober 2021 opfordrer til økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig adfærd samt til ansvarlig udøvelse af indendørs og udendørs sportsaktiviteter. Ejere af sportsinfrastruktur opfordres til at handle proaktivt for at identificere virkningerne og konsekvenserne af deres anlæg, undgå potentielle skader på naturen og om nødvendigt træffe mod- og beskyttelsesforanstaltninger mod sådanne risici. |
| --- | --- |

9.

Europarådets reviderede europæiske sportscharter fra oktober 2021 opfordrer til økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtig adfærd samt til ansvarlig udøvelse af indendørs og udendørs sportsaktiviteter. Ejere af sportsinfrastruktur opfordres til at handle proaktivt for at identificere virkningerne og konsekvenserne af deres anlæg, undgå potentielle skader på naturen og om nødvendigt træffe mod- og beskyttelsesforanstaltninger mod sådanne risici.

| 10. | Rådets konklusioner fra december 2021 om livslang fysisk aktivitet understreger, at »sårbare grupper (1) i alle aldersgrupper ofte [...] ikke [er] tilstrækkeligt fysisk aktive på grund af færre muligheder og begrænset adgang«. |
| --- | --- |

10.

Rådets konklusioner fra december 2021 om livslang fysisk aktivitet understreger, at »sårbare grupper (1) i alle aldersgrupper ofte [...] ikke [er] tilstrækkeligt fysisk aktive på grund af færre muligheder og begrænset adgang«.

| 11. | Rådets konklusioner fra april 2022 om »sport og fysisk aktivitet – en lovende løftestang for adfærdsændring til gavn for bæredygtig udvikling« fremhæver betydningen af at minimere »den negative indvirkning af alle former for idrætsaktiviteter på biodiversiteten, miljøet og dynamikken i den igangværende klimaændringsproces« og behovet for »at sikre, at sportssektoren yder sit bidrag til Den Europæiske Unions klima- og miljømål som fastsat i den europæiske grønne pagt«, |
| --- | --- |

11.

Rådets konklusioner fra april 2022 om »sport og fysisk aktivitet – en lovende løftestang for adfærdsændring til gavn for bæredygtig udvikling« fremhæver betydningen af at minimere »den negative indvirkning af alle former for idrætsaktiviteter på biodiversiteten, miljøet og dynamikken i den igangværende klimaændringsproces« og behovet for »at sikre, at sportssektoren yder sit bidrag til Den Europæiske Unions klima- og miljømål som fastsat i den europæiske grønne pagt«,

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 12. | Sportsinfrastruktur som et sted til at udøve sport og fysiske aktiviteter kan bidrage til at nå FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG’er) (2) på forskellige områder. Disse omfatter mål for miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed. |
| --- | --- |

12.

Sportsinfrastruktur som et sted til at udøve sport og fysiske aktiviteter kan bidrage til at nå FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG’er) (2) på forskellige områder. Disse omfatter mål for miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed.

| 13. | Sport og sportsinfrastruktur påvirker og påvirkes også af klimaændringerne. Virkningerne af klimaændringer kan føre til skader på bygninger og anden sportsinfrastruktur som følge af fænomener såsom voldsomme storme eller oversvømmelser, skader på sportsbaner forårsaget af ekstreme vejrforhold, kysterosion eller mangel på sne som resultat af stigende temperaturer i forbindelse med den globale opvarmning. Det fører til et fald i antallet af steder, hvor sportsudøvelse kan finde sted (3), og en begrænset tilgængelighed af den resterende sportsinfrastruktur. |
| --- | --- |

13.

Sport og sportsinfrastruktur påvirker og påvirkes også af klimaændringerne. Virkningerne af klimaændringer kan føre til skader på bygninger og anden sportsinfrastruktur som følge af fænomener såsom voldsomme storme eller oversvømmelser, skader på sportsbaner forårsaget af ekstreme vejrforhold, kysterosion eller mangel på sne som resultat af stigende temperaturer i forbindelse med den globale opvarmning. Det fører til et fald i antallet af steder, hvor sportsudøvelse kan finde sted (3), og en begrænset tilgængelighed af den resterende sportsinfrastruktur.

| 14. | Opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur har også en negativ indvirkning på miljøet og klimaet, da det direkte eller indirekte genererer drivhusgasemissioner i hele dens livscyklus (4). Sportsinfrastrukturens overordnede bæredygtighed kan påvirkes mest af planlægning (5). |
| --- | --- |

14.

Opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur har også en negativ indvirkning på miljøet og klimaet, da det direkte eller indirekte genererer drivhusgasemissioner i hele dens livscyklus (4). Sportsinfrastrukturens overordnede bæredygtighed kan påvirkes mest af planlægning (5).

| 15. | Planlægningsprocessen for bæredygtig og tilgængelig sportsinfrastruktur, det være sig i forbindelse med opførelse af ny infrastruktur, renovering af eksisterende infrastruktur eller drift og vedligeholdelse heraf, bør primært afspejle metoder til at maksimere dens kapacitet og energieffektivitet, herunder begrebet »aktivt design« (6), uhindret adgang og genbrug eller genanvendelse af materialer og udstyr. Infrastruktur til flere formål med anvendelse året rundt, navnlig udendørs sportsinfrastruktur, genanvendelse af forladte erhvervsområder og omdannelse af eksisterende ikkesportsinfrastruktur til sportsinfrastruktur, bør foretrækkes. |
| --- | --- |

15.

Planlægningsprocessen for bæredygtig og tilgængelig sportsinfrastruktur, det være sig i forbindelse med opførelse af ny infrastruktur, renovering af eksisterende infrastruktur eller drift og vedligeholdelse heraf, bør primært afspejle metoder til at maksimere dens kapacitet og energieffektivitet, herunder begrebet »aktivt design« (6), uhindret adgang og genbrug eller genanvendelse af materialer og udstyr. Infrastruktur til flere formål med anvendelse året rundt, navnlig udendørs sportsinfrastruktur, genanvendelse af forladte erhvervsområder og omdannelse af eksisterende ikkesportsinfrastruktur til sportsinfrastruktur, bør foretrækkes.

| 16. | Da kun 12 % af de materialer, der anvendes i byggeriet i EU, i øjeblikket genanvendes (7), er der behov for støtte til genbrug af materialer. Eftersom sportsinfrastruktur er en stor forbruger af energi og andre ressourcer, bidrager indførelsen af moderne, yderst energieffektive løsninger til sportsinfrastruktur ikke blot til bevarelse af ressourcer, men den kan også føre til økonomiske besparelser som en potentiel positiv bivirkning. |
| --- | --- |

16.

Da kun 12 % af de materialer, der anvendes i byggeriet i EU, i øjeblikket genanvendes (7), er der behov for støtte til genbrug af materialer. Eftersom sportsinfrastruktur er en stor forbruger af energi og andre ressourcer, bidrager indførelsen af moderne, yderst energieffektive løsninger til sportsinfrastruktur ikke blot til bevarelse af ressourcer, men den kan også føre til økonomiske besparelser som en potentiel positiv bivirkning.

| 17. | Den nuværende energikrise, der bl.a. er udløst af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, udgør betydelige og alvorlige udfordringer for sportsinfrastruktur. Stigende energipriser kompromitterer sportsinfrastrukturens drift og mulighederne og betingelserne for udøvelse af sport og fysisk aktivitet. Det fremhæver endvidere betydningen af bæredygtige, energieffektive løsninger og praksisser i forbindelse med sportsinfrastruktur. |
| --- | --- |

17.

Den nuværende energikrise, der bl.a. er udløst af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, udgør betydelige og alvorlige udfordringer for sportsinfrastruktur. Stigende energipriser kompromitterer sportsinfrastrukturens drift og mulighederne og betingelserne for udøvelse af sport og fysisk aktivitet. Det fremhæver endvidere betydningen af bæredygtige, energieffektive løsninger og praksisser i forbindelse med sportsinfrastruktur.

| 18. | I betragtning af omkostningerne ved opførelse og renovering af sportsinfrastruktur kan finansiering fra flere kilder støtte moderniseringen heraf, navnlig med hensyn til miljømæssig bæredygtighed og beskyttelse af ressourcer. Tilgængelige midler gennem EU-programmer – navnlig EFRU, ESF+ og genopretnings- og resiliensfaciliteten – kan bidrage til opførelse eller renovering af sportsinfrastruktur og samtidig opfylde deres mål om »et grønnere, kulstoffattigt Europa«. |
| --- | --- |

18.

I betragtning af omkostningerne ved opførelse og renovering af sportsinfrastruktur kan finansiering fra flere kilder støtte moderniseringen heraf, navnlig med hensyn til miljømæssig bæredygtighed og beskyttelse af ressourcer. Tilgængelige midler gennem EU-programmer – navnlig EFRU, ESF+ og genopretnings- og resiliensfaciliteten – kan bidrage til opførelse eller renovering af sportsinfrastruktur og samtidig opfylde deres mål om »et grønnere, kulstoffattigt Europa«.

| 19. | Adgangen til sportsinfrastruktur er en afgørende faktor for at sikre lige og inklusiv adgang til fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet og sport kan føre til en lang række fordele for enkeltpersoner, lokalsamfund og samfundet som helhed ved at bidrage til deltagernes fysiske færdigheder, trivsel, mentale og fysiske sundhed og evne til at udvikle sociale færdigheder og ved at forbedre menneskers rolle i samfundet. Fysisk aktivitet og sport er ikke kun til gavn for den enkelte, men også for samfundet som helhed (8). |
| --- | --- |

19.

Adgangen til sportsinfrastruktur er en afgørende faktor for at sikre lige og inklusiv adgang til fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet og sport kan føre til en lang række fordele for enkeltpersoner, lokalsamfund og samfundet som helhed ved at bidrage til deltagernes fysiske færdigheder, trivsel, mentale og fysiske sundhed og evne til at udvikle sociale færdigheder og ved at forbedre menneskers rolle i samfundet. Fysisk aktivitet og sport er ikke kun til gavn for den enkelte, men også for samfundet som helhed (8).

| 20. | Ikkediskriminerende adgang til sportsinfrastruktur og udøvelse af fysisk aktivitet og sport er en grundlæggende rettighed uanset handicap, alder, etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politiske eller andre anskuelser, national eller social oprindelse, formueforhold eller ethvert andet grundlag. |
| --- | --- |

20.

Ikkediskriminerende adgang til sportsinfrastruktur og udøvelse af fysisk aktivitet og sport er en grundlæggende rettighed uanset handicap, alder, etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politiske eller andre anskuelser, national eller social oprindelse, formueforhold eller ethvert andet grundlag.

| 21. | Forekomsten af tilgængelig sportsinfrastruktur kan bidrage til udviklingen af parasport på lokalt, nationalt og internationalt plan. |
| --- | --- |

21.

Forekomsten af tilgængelig sportsinfrastruktur kan bidrage til udviklingen af parasport på lokalt, nationalt og internationalt plan.

| 22. | Adgangen til sportsinfrastruktur kan undertiden være begrænset for sportsudøvere, trænere, fans og andre personer, så denne kun kan anvendes uden hjælp fra en tredjepart. Dette bør afhjælpes ved hjælp af relevante politikker og kriterier: Tilgængelighedspolitikker og -kriterier skal udformes af interessenter, der er involveret i processen, såsom lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder samt sportsbevægelsen og personer med handicap og deres repræsentative organisationer for at sikre, at alle personer med handicap har lige muligheder og lige adgang til at deltage i samfundet og økonomien (9). |
| --- | --- |

22.

Adgangen til sportsinfrastruktur kan undertiden være begrænset for sportsudøvere, trænere, fans og andre personer, så denne kun kan anvendes uden hjælp fra en tredjepart. Dette bør afhjælpes ved hjælp af relevante politikker og kriterier: Tilgængelighedspolitikker og -kriterier skal udformes af interessenter, der er involveret i processen, såsom lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder samt sportsbevægelsen og personer med handicap og deres repræsentative organisationer for at sikre, at alle personer med handicap har lige muligheder og lige adgang til at deltage i samfundet og økonomien (9).

| 23. | Sportsinfrastrukturens placering spiller en afgørende rolle med hensyn til tilgængelighed. Manglende sportsinfrastruktur og information om mulighederne for at dyrke sport udgør hindringer for sportsudøvelse (10). Mennesker i visse landdistrikter, øområder eller fjerntliggende områder såsom regionerne i EU’s yderste periferi kan have færre muligheder for at dyrke sport på grund af den begrænsede sportsinfrastruktur, som de har til rådighed. Det kan også være tilfældet i meget tætbefolkede byområder på grund af ventelister og manglende kapacitet i sportsinfrastrukturen som følge af manglende plads til at opbygge ny infrastruktur. Placeringen bør planlægges på grundlag af samfundets behov og efterspørgsel, et steds egnethed og dets tilgængelighed ved hjælp af offentlig transport eller aktive former for mobilitet (f.eks. gang eller cykling), som kan bidrage positivt til sundhed og miljø, |
| --- | --- |

23.

Sportsinfrastrukturens placering spiller en afgørende rolle med hensyn til tilgængelighed. Manglende sportsinfrastruktur og information om mulighederne for at dyrke sport udgør hindringer for sportsudøvelse (10). Mennesker i visse landdistrikter, øområder eller fjerntliggende områder såsom regionerne i EU’s yderste periferi kan have færre muligheder for at dyrke sport på grund af den begrænsede sportsinfrastruktur, som de har til rådighed. Det kan også være tilfældet i meget tætbefolkede byområder på grund af ventelister og manglende kapacitet i sportsinfrastrukturen som følge af manglende plads til at opbygge ny infrastruktur. Placeringen bør planlægges på grundlag af samfundets behov og efterspørgsel, et steds egnethed og dets tilgængelighed ved hjælp af offentlig transport eller aktive former for mobilitet (f.eks. gang eller cykling), som kan bidrage positivt til sundhed og miljø,

SOM FREMHÆVER FØLGENDE:

| 24. | I lyset af de ambitiøse mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt og FN’s SDG’er, er det nødvendigt at sikre, at sport og sportsinfrastruktur bidrager til social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed, social interaktion og inklusion. For at nå disse mål er der behov for tværsektorielt samarbejde og høring af relevante interessenter såsom personer med handicap gennem deres repræsentative organisationer samt for, at alle relevante interessenter gør en fælles indsats og påtager sig et fælles ansvar i forbindelse med planlægning, opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur. |
| --- | --- |

24.

I lyset af de ambitiøse mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt og FN’s SDG’er, er det nødvendigt at sikre, at sport og sportsinfrastruktur bidrager til social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed, social interaktion og inklusion. For at nå disse mål er der behov for tværsektorielt samarbejde og høring af relevante interessenter såsom personer med handicap gennem deres repræsentative organisationer samt for, at alle relevante interessenter gør en fælles indsats og påtager sig et fælles ansvar i forbindelse med planlægning, opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur.

| 25. | Et centralt mål med hensyn til at forbedre sportsinfrastrukturens bæredygtighed er at reducere den negative indvirkning på miljøet og biodiversiteten i alle faser af dens livscyklus og tilpasse placeringen af sportsinfrastruktur til klimatrusler. |
| --- | --- |

25.

Et centralt mål med hensyn til at forbedre sportsinfrastrukturens bæredygtighed er at reducere den negative indvirkning på miljøet og biodiversiteten i alle faser af dens livscyklus og tilpasse placeringen af sportsinfrastruktur til klimatrusler.

| 26. | Som følge af behovet for at modernisere sportsinfrastruktur og gennemføre bæredygtige energieffektive lavemissionsløsninger og tilgængelighedsforanstaltninger er det nødvendigt at identificere kilder til finansiering af opførelse og renovering af bæredygtig sportsinfrastruktur. Fremme af fordelene ved at gennemføre bæredygtige løsninger kan skabe motivation og momentum for forandring; disse fordele fremhæves ofte i forbindelse med værtskabet for store sportsbegivenheder. Finansiering fra flere kilder, herunder anvendelse af eksisterende EU-midler, kan være en effektiv måde at bidrage til disse mål på. |
| --- | --- |

26.

Som følge af behovet for at modernisere sportsinfrastruktur og gennemføre bæredygtige energieffektive lavemissionsløsninger og tilgængelighedsforanstaltninger er det nødvendigt at identificere kilder til finansiering af opførelse og renovering af bæredygtig sportsinfrastruktur. Fremme af fordelene ved at gennemføre bæredygtige løsninger kan skabe motivation og momentum for forandring; disse fordele fremhæves ofte i forbindelse med værtskabet for store sportsbegivenheder. Finansiering fra flere kilder, herunder anvendelse af eksisterende EU-midler, kan være en effektiv måde at bidrage til disse mål på.

| 27. | Sikring af adgang til sportsinfrastruktur er afgørende for inklusion af personer med handicap og forskellig baggrund, forskellig etnisk oprindelse og forskelligt køn samt personer med en anden seksuel orientering, et andet sprog, en anden religion, forskellige politiske eller andre anskuelser samt en anden national eller social oprindelse og kan også skabe en følelse af fællesskab. |
| --- | --- |

27.

Sikring af adgang til sportsinfrastruktur er afgørende for inklusion af personer med handicap og forskellig baggrund, forskellig etnisk oprindelse og forskelligt køn samt personer med en anden seksuel orientering, et andet sprog, en anden religion, forskellige politiske eller andre anskuelser samt en anden national eller social oprindelse og kan også skabe en følelse af fællesskab.

| 28. | Det er vigtigt at muliggøre uhindret adgang til sportsinfrastruktur og deltagelse i sport og fysiske aktiviteter, navnlig for personer med handicap eller andre dårligt stillede grupper, således at så mange som muligt kan nyde godt af fordelene ved sport; |
| --- | --- |

28.

Det er vigtigt at muliggøre uhindret adgang til sportsinfrastruktur og deltagelse i sport og fysiske aktiviteter, navnlig for personer med handicap eller andre dårligt stillede grupper, således at så mange som muligt kan nyde godt af fordelene ved sport;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL PÅ DET RELEVANTE NIVEAU:

| 29. | at støtte lige adgang for alle borgere til bæredygtig, æstetisk og inklusiv sportsinfrastruktur til gavn for sportsaktiviteter og også lokalsamfund og samfundet som nævnt i kerneværdierne i Kommissionens initiativ vedrørende det nye europæiske Bauhaus (11) |
| --- | --- |

29.

at støtte lige adgang for alle borgere til bæredygtig, æstetisk og inklusiv sportsinfrastruktur til gavn for sportsaktiviteter og også lokalsamfund og samfundet som nævnt i kerneværdierne i Kommissionens initiativ vedrørende det nye europæiske Bauhaus (11)

| 30. | at overveje at fastlægge politiske rammer, retningslinjer, køreplaner og incitamenter for at sikre, at private og offentlige sportsinfrastrukturer bliver mere bæredygtige og tilgængelige for alle |
| --- | --- |

30.

at overveje at fastlægge politiske rammer, retningslinjer, køreplaner og incitamenter for at sikre, at private og offentlige sportsinfrastrukturer bliver mere bæredygtige og tilgængelige for alle

| 31. | at medtage parametre (12) for passende fysisk og sensorisk adgang til sportsinfrastruktur i politikker med henblik på at udforme sportsinfrastruktur, der giver uhindret adgang til sport for borgere med specifikke fysiske tilgængelighedskrav |
| --- | --- |

31.

at medtage parametre (12) for passende fysisk og sensorisk adgang til sportsinfrastruktur i politikker med henblik på at udforme sportsinfrastruktur, der giver uhindret adgang til sport for borgere med specifikke fysiske tilgængelighedskrav

| 32. | at overveje at udvikle systemer med miljøkriterier med henblik på overvågning af klimaets indvirkning på sportsinfrastruktur i løbet af dens livscyklus, samtidig med at der tages hensyn til omfanget af hver enkelt sportsinfrastruktur |
| --- | --- |

32.

at overveje at udvikle systemer med miljøkriterier med henblik på overvågning af klimaets indvirkning på sportsinfrastruktur i løbet af dens livscyklus, samtidig med at der tages hensyn til omfanget af hver enkelt sportsinfrastruktur

| 33. | at sigte mod at medtage miljø- og tilgængelighedskriterier som positive kriterier for adgang til offentlig finansiering af planlægning, opførelse og renovering af sportsinfrastruktur og støtte foranstaltninger med henblik på energieffektive løsninger samt anvendelse og genbrug af eksisterende infrastruktur, ressourcer og løsninger inden for den cirkulære økonomi for at begrænse anvendelsen af nye materialer og øge genanvendelsen heraf i økonomien |
| --- | --- |

33.

at sigte mod at medtage miljø- og tilgængelighedskriterier som positive kriterier for adgang til offentlig finansiering af planlægning, opførelse og renovering af sportsinfrastruktur og støtte foranstaltninger med henblik på energieffektive løsninger samt anvendelse og genbrug af eksisterende infrastruktur, ressourcer og løsninger inden for den cirkulære økonomi for at begrænse anvendelsen af nye materialer og øge genanvendelsen heraf i økonomien

| 34. | at fremme samarbejdet mellem relevante interessenter på sportsområdet og offentlige myndigheder, herunder forvaltningsmyndighederne for decentraliserede EU-midler, for at støtte opførelsen og renoveringen af sportsinfrastruktur og undersøge mulighederne for medfinansiering heraf |
| --- | --- |

34.

at fremme samarbejdet mellem relevante interessenter på sportsområdet og offentlige myndigheder, herunder forvaltningsmyndighederne for decentraliserede EU-midler, for at støtte opførelsen og renoveringen af sportsinfrastruktur og undersøge mulighederne for medfinansiering heraf

| 35. | at bidrage til kortlægningen af sportsinfrastruktur, navnlig ved at støtte udviklingen og anvendelsen af databaser med statistikker over sportsinfrastruktur (f.eks. via en onlineplatform) og bygningspas til sportsinfrastruktur med henblik på at indsamle oplysninger om eksisterende sportsinfrastruktur i medlemsstaterne og dens karakteristika for at støtte planlægningen og placeringen af sportsinfrastruktur og maksimere anvendelsen heraf |
| --- | --- |

35.

at bidrage til kortlægningen af sportsinfrastruktur, navnlig ved at støtte udviklingen og anvendelsen af databaser med statistikker over sportsinfrastruktur (f.eks. via en onlineplatform) og bygningspas til sportsinfrastruktur med henblik på at indsamle oplysninger om eksisterende sportsinfrastruktur i medlemsstaterne og dens karakteristika for at støtte planlægningen og placeringen af sportsinfrastruktur og maksimere anvendelsen heraf

| 36. | at bidrage til indførelsen af krisestyringsordninger vedrørende sportsinfrastruktur for at forhindre, at der opstår operationelle begrænsninger som følge af uventede begivenheder såsom covid-19-pandemien, naturkatastrofer eller energikriser, og til gennemførelsen af sikkerheds- og sikringsretningslinjer for at beskytte alle sportsinfrastrukturens brugere eller besøgende |
| --- | --- |

36.

at bidrage til indførelsen af krisestyringsordninger vedrørende sportsinfrastruktur for at forhindre, at der opstår operationelle begrænsninger som følge af uventede begivenheder såsom covid-19-pandemien, naturkatastrofer eller energikriser, og til gennemførelsen af sikkerheds- og sikringsretningslinjer for at beskytte alle sportsinfrastrukturens brugere eller besøgende

| 37. | at støtte identifikation og fjernelse af hindringer for adgang til sportsinfrastruktur og fremme ikkediskriminerende adgang for alle uanset handicap, alder, etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politiske eller andre anskuelser eller national eller social oprindelse og udveksle bedste praksis med andre medlemsstater om bæredygtige foranstaltninger; |
| --- | --- |

37.

at støtte identifikation og fjernelse af hindringer for adgang til sportsinfrastruktur og fremme ikkediskriminerende adgang for alle uanset handicap, alder, etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, sprog, religion, politiske eller andre anskuelser eller national eller social oprindelse og udveksle bedste praksis med andre medlemsstater om bæredygtige foranstaltninger;

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL:

| 38. | at fremme udveksling af viden og bedste praksis, idet nye aspekter af traditionel planlægning såsom omdannelse og genbrug af forladte erhvervsområder og eksisterende bygninger i sportsinfrastruktur undersøges, at fremme innovationsforskning for at støtte gennemførelsen af bæredygtige løsninger i hele sportsinfrastrukturens livscyklus gennem Erasmus+-programmet og fortsat at støtte eksisterende initiativer såsom ekspertgruppen om grøn sport eller SHARE-initiativet |
| --- | --- |

38.

at fremme udveksling af viden og bedste praksis, idet nye aspekter af traditionel planlægning såsom omdannelse og genbrug af forladte erhvervsområder og eksisterende bygninger i sportsinfrastruktur undersøges, at fremme innovationsforskning for at støtte gennemførelsen af bæredygtige løsninger i hele sportsinfrastrukturens livscyklus gennem Erasmus+-programmet og fortsat at støtte eksisterende initiativer såsom ekspertgruppen om grøn sport eller SHARE-initiativet

| 39. | at støtte udvekslingen af bedste praksis og fremme initiativer vedrørende inklusion og lige muligheder i forbindelse med adgang til sportsinfrastruktur |
| --- | --- |

39.

at støtte udvekslingen af bedste praksis og fremme initiativer vedrørende inklusion og lige muligheder i forbindelse med adgang til sportsinfrastruktur

| 40. | at lette undersøgelsen af muligheder for at anvende EU-midler til bæredygtig sportsinfrastruktur regelmæssigt at underrette medlemsstaterne og relevante interessenter om potentielle muligheder for EU-finansiering af bæredygtig sportsinfrastruktur med henblik på at lette opførelsen og renoveringen og forbedre tilgængeligheden heraf |
| --- | --- |

40.

at lette undersøgelsen af muligheder for at anvende EU-midler til bæredygtig sportsinfrastruktur regelmæssigt at underrette medlemsstaterne og relevante interessenter om potentielle muligheder for EU-finansiering af bæredygtig sportsinfrastruktur med henblik på at lette opførelsen og renoveringen og forbedre tilgængeligheden heraf

| 41. | at tage hensyn til Europarådets arbejde med udvikling af sportsdatabaser og -registre i medlemsstaterne sammen med andre relevante aktører gennem udveksling af bedste praksis og viden og deling af data, herunder data om miljøpåvirkning, anvendelse, størrelse og tilgængelighed, i sine initiativer og forslag, bl.a. i ekspertgruppen om grøn sport |
| --- | --- |

41.

at tage hensyn til Europarådets arbejde med udvikling af sportsdatabaser og -registre i medlemsstaterne sammen med andre relevante aktører gennem udveksling af bedste praksis og viden og deling af data, herunder data om miljøpåvirkning, anvendelse, størrelse og tilgængelighed, i sine initiativer og forslag, bl.a. i ekspertgruppen om grøn sport

| 42. | at tage hensyn til lige adgang til sportsinfrastruktur i overensstemmelse med artikel 9 og 30 i FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD) (13) og FN’s SDG’er; |
| --- | --- |

42.

at tage hensyn til lige adgang til sportsinfrastruktur i overensstemmelse med artikel 9 og 30 i FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD) (13) og FN’s SDG’er;

OPFORDRER SPORTSBEVÆGELSEN OG ANDRE RELEVANTE INTERESSENTER TIL:

| 43. | at tage hensyn til bæredygtighedskriterier (14), herunder de forventede omkostninger i hele livscyklussen, i forbindelse med opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur, idet dens forskellige former respekteres, samt samfundets og miljøets behov og de enkelte steders krav |
| --- | --- |

43.

at tage hensyn til bæredygtighedskriterier (14), herunder de forventede omkostninger i hele livscyklussen, i forbindelse med opførelse, renovering, vedligeholdelse og anvendelse af sportsinfrastruktur, idet dens forskellige former respekteres, samt samfundets og miljøets behov og de enkelte steders krav

| 44. | hvor det er muligt, at foretage en miljøkonsekvensvurdering for at vurdere indvirkningen af opførelse, renovering og drift af sportsinfrastruktur på miljøet |
| --- | --- |

44.

hvor det er muligt, at foretage en miljøkonsekvensvurdering for at vurdere indvirkningen af opførelse, renovering og drift af sportsinfrastruktur på miljøet

| 45. | hvor det er muligt, at overveje at genbruge eksisterende infrastruktur og ressourcer og anvende løsninger inden for den cirkulære økonomi for at begrænse anvendelsen af nye materialer og øge genanvendelsen heraf i økonomien |
| --- | --- |

45.

hvor det er muligt, at overveje at genbruge eksisterende infrastruktur og ressourcer og anvende løsninger inden for den cirkulære økonomi for at begrænse anvendelsen af nye materialer og øge genanvendelsen heraf i økonomien

| 46. | at udnytte sportsinfrastrukturens potentiale og dens multifunktionelle karakteristika til at maksimere anvendelsen heraf til sport og også til gavn for lokalsamfundene |
| --- | --- |

46.

at udnytte sportsinfrastrukturens potentiale og dens multifunktionelle karakteristika til at maksimere anvendelsen heraf til sport og også til gavn for lokalsamfundene

| 47. | at fremme uhindret adgang til sportsinfrastruktur via forskellige transportformer i samarbejde med offentlige myndigheder, f.eks. offentlig transport eller aktive former for mobilitet (f.eks. gang eller cykling) |
| --- | --- |

47.

at fremme uhindret adgang til sportsinfrastruktur via forskellige transportformer i samarbejde med offentlige myndigheder, f.eks. offentlig transport eller aktive former for mobilitet (f.eks. gang eller cykling)

| 48. | at fremme bæredygtige og korte forsyningskæder og bæredygtige kriterier i forbindelse med udbud for de kontrahenter, der skal opføre, renovere og vedligeholde sportsinfrastruktur |
| --- | --- |

48.

at fremme bæredygtige og korte forsyningskæder og bæredygtige kriterier i forbindelse med udbud for de kontrahenter, der skal opføre, renovere og vedligeholde sportsinfrastruktur

| 49. | at sikre, at de universelle menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder for alle, der er berørt af opførelsen og renoveringen af sportsinfrastrukturer, respekteres |
| --- | --- |

49.

at sikre, at de universelle menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder for alle, der er berørt af opførelsen og renoveringen af sportsinfrastrukturer, respekteres

| 50. | at beskytte mennesker, fauna og flora og jordbunden i nærheden af sportsinfrastrukturers byggepladser |
| --- | --- |

50.

at beskytte mennesker, fauna og flora og jordbunden i nærheden af sportsinfrastrukturers byggepladser

| 51. | at overveje at integrere ressource- og affaldshåndteringssystemer for at mindske forbruget af vand, energi og andre ressourcer, fremme et bæredygtigt og ansvarligt forbrug og reducere udgifterne at uddanne brugere, personale og besøgende i ansvarlig anvendelse af sportsinfrastruktur for at forlænge dens levetid og skåne naturressourcer at fremme fordelene ved de gennemførte bæredygtighedsforanstaltninger og forbindelsen mellem ressourcebesparelser og mindskelse af sportsinfrastrukturens indvirkning på miljøet |
| --- | --- |

51.

at overveje at integrere ressource- og affaldshåndteringssystemer for at mindske forbruget af vand, energi og andre ressourcer, fremme et bæredygtigt og ansvarligt forbrug og reducere udgifterne at uddanne brugere, personale og besøgende i ansvarlig anvendelse af sportsinfrastruktur for at forlænge dens levetid og skåne naturressourcer at fremme fordelene ved de gennemførte bæredygtighedsforanstaltninger og forbindelsen mellem ressourcebesparelser og mindskelse af sportsinfrastrukturens indvirkning på miljøet

| 52. | at bidrage til indførelsen af krisestyringsordninger vedrørende sportsinfrastruktur for at forhindre, at der opstår operationelle begrænsninger som følge af uventede begivenheder såsom covid-19-pandemien, naturkatastrofer eller energikriser, og til gennemførelsen af sikkerheds- og sikringsretningslinjer for at garantere sikkerheden for alle sportsinfrastrukturens besøgende |
| --- | --- |

52.

at bidrage til indførelsen af krisestyringsordninger vedrørende sportsinfrastruktur for at forhindre, at der opstår operationelle begrænsninger som følge af uventede begivenheder såsom covid-19-pandemien, naturkatastrofer eller energikriser, og til gennemførelsen af sikkerheds- og sikringsretningslinjer for at garantere sikkerheden for alle sportsinfrastrukturens besøgende

| 53. | at handle ansvarligt i forbindelse med anvendelse af sportsinfrastruktur og begivenhedsrelateret infrastruktur under tilrettelæggelsen af indendørs og udendørs sportsbegivenheder ved så vidt muligt at undgå eller genoprette miljøforstyrrelser |
| --- | --- |

53.

at handle ansvarligt i forbindelse med anvendelse af sportsinfrastruktur og begivenhedsrelateret infrastruktur under tilrettelæggelsen af indendørs og udendørs sportsbegivenheder ved så vidt muligt at undgå eller genoprette miljøforstyrrelser

| 54. | at lette adgangen til sportsinfrastruktur for personer med handicap og følge relevante nationale og internationale retningslinjer og henstillinger |
| --- | --- |

54.

at lette adgangen til sportsinfrastruktur for personer med handicap og følge relevante nationale og internationale retningslinjer og henstillinger

| 55. | hvor det er relevant, aktivt at anvende og bidrage til sportsdatabaser for at tilvejebringe og indhente relevante data om sportsinfrastrukturens karakteristika og placering. |
| --- | --- |

55.

hvor det er relevant, aktivt at anvende og bidrage til sportsdatabaser for at tilvejebringe og indhente relevante data om sportsinfrastrukturens karakteristika og placering.

---

(1)  Definition ifølge Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE): »gruppe af personer, der er udsat for højere risiko for fattigdom, social udstødelse, forskelsbehandling og vold end den generelle befolkning, herunder, men ikke begrænset til, etniske minoriteter, indvandrere, handicappede, ældre og børn«.

(2)  De Forenede Nationer, Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (A/RES/70/1).

(3)  FN's ramme for sportens indsats for klimaet, 2018.

(4)  Navnlig opførelse, drift, vedligeholdelse og nedrivning af infrastrukturer.

(5)  Det tyske forbundsinstitut for sportsvidenskab, Guidelines for Sustainable Sport Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls, 2021.

(6)  I forbindelse med disse rådskonklusioner forstås ved »aktivt design«: en række bygge- og planlægningsprincipper, der fremmer fysisk aktivitet.

(7)  Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU.

(8)  UNESCO, Internationalt charter om idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet (SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015).

(9)  Europa-Kommissionen, Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030, 2021.

(10)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures. Endelig rapport til Europa-Kommissionen, Publikationskontoret, 2021.

(11)  Europa-Kommissionen, Det nye europæiske Bauhaus (COM(2021) 573 final).

(12)  Som f.eks. de parametre, der er nævnt i Den Internationale Paralympiske Komités Accessibility Guide.

(13)  De Forenede Nationer, Department of Economic and Social Affairs Disability, konventionen om rettigheder for personer med handicap, 2006.

(14)  »Bæredygtighedskriteriet« omfatter følgende indikatorer: økologisk kvalitet, sociokulturel og funktionel kvalitet, økonomisk kvalitet, teknisk kvalitet, proceskvalitet, stedets kvalitet og sportsfunktionel kvalitet.

---

BILAG

REFERENCER

Rådet for Den Europæiske Union

konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af EU's fælles værdier gennem sport (2018/C 196/06)

konklusioner fra Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om adgangen til sport for personer med handicap (2019/C 192/06)

resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport (1. januar 2021–30. juni 2024) (2020/C 419/01)

konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om livslang fysisk aktivitet (2021/C 501 I/01)

konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om »sport og fysisk aktivitet – en lovende løftestang for adfærdsændring til gavn for bæredygtig udvikling« (2022/C 170/01).

Andre referencer

De Forenede Nationer, Department of Economic and Social Affairs Disability, konventionen om rettigheder for personer med handicap, 2006

Europa-Kommissionen, Hvidbog om idræt (KOM(2007) 391 endelig udg.)

UNESCO, Internationalt charter om idræt, idrætsundervisning og fysisk aktivitet (SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015)

Europa-Kommissionen, Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, Publikationskontoret, 2018

De Forenede Nationer, Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (A/RES/70/1)

De Forenede Nationer, Sports for Climate Action Framework, 2018

Eurostat, 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU, 2019

Europa-Kommissionen, SHARE-initiativet – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027, 2020

Den Internationale Paralympiske Komité, Accessibility Guide, 2020

Det tyske forbundsinstitut for sportsvidenskab, Guidelines for Sustainable Sport Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls, 2021

Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures: Final report to the European Commission, Publikationskontoret, 2021

Europa-Kommissionen, En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030, 2021

Europa-Kommissionen, Det nye europæiske Bauhaus (COM(2021) 573 final)

Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur, Towards a shared culture of architecture: investing in a high-quality living environment for everyone: report of the OMC (Open Method of Coordination) group of EU Member State experts, Publikationskontoret, 2021

Europarådet, Recommendation CM/Rec(2021)5 of the Committee of Ministers to member States on the Revised European Sports Charter, vedtaget af Ministerkomitéen den 13. oktober 2021 på ministerrepræsentanternes 1414. møde.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/8

---

Netværkssamarbejde mellem organisationer, der beskæftiger sig med områder, som hører under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) kommissorium

(2022/C 494/02)

I henhold til artikel 36, stk. 2, i forordning (EF) nr. 178/2002 (1) udfærdiger Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets bestyrelse »efter et forslag fra den administrerende direktør en offentligt tilgængelig fortegnelse over de af medlemsstaterne udpegede kompetente organisationer, som enten enkeltvis eller i netværk kan bistå autoriteten med varetagelsen af dens kommissorium.«

Fortegnelsen blev første gang udfærdiget af EFSA's bestyrelse den 19. december 2006 og er siden da blevet:

| i. | opdateret regelmæssigt efter forslag fra EFSA’s administrerende direktør, idet der er taget hensyn til ændringer eller nye forslag til udpegelse fra medlemsstaterne (i henhold til artikel 2, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2230/2004 (2)), og |
| --- | --- |

i.

opdateret regelmæssigt efter forslag fra EFSA’s administrerende direktør, idet der er taget hensyn til ændringer eller nye forslag til udpegelse fra medlemsstaterne (i henhold til artikel 2, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2230/2004 (2)), og

| ii. | offentliggjort på EFSA’s websted, hvor den seneste opdaterede fortegnelse over kompetente organisationer offentliggøres. |
| --- | --- |

ii.

offentliggjort på EFSA’s websted, hvor den seneste opdaterede fortegnelse over kompetente organisationer offentliggøres.

Disse oplysninger er tilgængelige på EFSA's websted under følgende links:

| i. | den seneste ændring af fortegnelsen over kompetente organisationer udfærdiget af EFSA’s bestyrelse den 15. december 2022 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting, og |
| --- | --- |

i.

den seneste ændring af fortegnelsen over kompetente organisationer udfærdiget af EFSA’s bestyrelse den 15. december 2022 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting, og

| ii. | den opdaterede fortegnelse over kompetente organisationer – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

den opdaterede fortegnelse over kompetente organisationer – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA vil holde denne meddelelse opdateret, navnlig hvad angår de anførte webstedslink.

Flere oplysninger fås ved henvendelse til Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2230/2004 af 23. december 2004 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 for så vidt angår netværkssamarbejde mellem organisationer, der beskæftiger sig med områder, som hører under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets kommissorium (EUT L 379 af 24.12.2004, s. 64), med senere ændringer.

---

Europa-Kommissionen

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/9

---

Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland

(2022/C 494/03)

ANSVARSFRASKRIVELSE

Denne vejledende meddelelse har til formål at lette anvendelsen af de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland Formålet med denne meddelelse er udelukkende at hjælpe myndigheder og operatører, og det er kun EU-Domstolen, der har kompetence til at fortolke EU-retten autoritativt.

1.   Retlige rammer og andre relevante betragtninger

Den 1. februar 2020 udtrådte Det Forenede Kongerige af Den Europæiske Union og blev dermed et tredjeland (1). Udtrædelsesaftalen fastsætter en overgangsperiode, der sluttede den 31. december 2020 (2).

Ved overgangsperiodens udløb ophørte EU-retten med at finde anvendelse i Det Forenede Kongerige, mens bestemmelserne i protokollen om Irland/Nordirland, som udgør en integrerende del af udtrædelsesaftalen, trådte i kraft.

De gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet, herunder direktiv 2001/82/EF (3) og forordning (EU) 2019/6 (4) såvel som EU-retsakter om gennemførelse, ændring eller afløsning af disse retsakter, finder anvendelse på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, og punkt 20 i bilag 2 til protokollen om Irland/Nordirland.

For så vidt angår veterinærlægemidler betyder dette i praksis navnlig, at:

| — | veterinærlægemidler (inden for ovennævnte lovgivnings anvendelsesområde), som markedsføres i Nordirland, skal overholde de lovkrav, som er fastsat i EU-retten |
| --- | --- |

—

veterinærlægemidler (inden for ovennævnte lovgivnings anvendelsesområde), som markedsføres i Nordirland, skal overholde de lovkrav, som er fastsat i EU-retten

| — | veterinærlægemidler, der markedsføres i Nordirland, skal være omfattet af en gyldig markedsføringstilladelse udstedt af Kommissionen (en EU-dækkende tilladelse) eller af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland, og indehaveren heraf skal være etableret i Unionen eller i Nordirland |
| --- | --- |

—

veterinærlægemidler, der markedsføres i Nordirland, skal være omfattet af en gyldig markedsføringstilladelse udstedt af Kommissionen (en EU-dækkende tilladelse) eller af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland, og indehaveren heraf skal være etableret i Unionen eller i Nordirland

| — | flytning af veterinærlægemidler fra andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland til Nordirland eller til Unionen udgør en import som defineret i gældende EU-ret |
| --- | --- |

—

flytning af veterinærlægemidler fra andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland til Nordirland eller til Unionen udgør en import som defineret i gældende EU-ret

| — | flytning af veterinærlægemidler fra Unionen eller Nordirland til andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland eller andet tredjeland udgør en eksport som defineret i gældende EU-ret |
| --- | --- |

—

flytning af veterinærlægemidler fra Unionen eller Nordirland til andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland eller andet tredjeland udgør en eksport som defineret i gældende EU-ret

| — | markedsføringstilladelser, der er udstedt af britiske myndigheder, er i princippet ikke gyldige i Unionen, men kun i Nordirland, hvis de vedtages i overensstemmelse med gældende EU-ret (jf. artikel 7, stk. 3, i protokollen om Irland/Nordirland) |
| --- | --- |

—

markedsføringstilladelser, der er udstedt af britiske myndigheder, er i princippet ikke gyldige i Unionen, men kun i Nordirland, hvis de vedtages i overensstemmelse med gældende EU-ret (jf. artikel 7, stk. 3, i protokollen om Irland/Nordirland)

| — | de nødvendige foranstaltninger, som skal udføres i EU med hensyn til forsyning med veterinærlægemidler (f.eks. batchtest) for at muliggøre markedsføring af lægemidler i overensstemmelse med EU-retten, skal finde sted i Unionen eller Nordirland, og kun sådanne handlinger, som kan foretages i tredjelande, må finde sted i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland. |
| --- | --- |

—

de nødvendige foranstaltninger, som skal udføres i EU med hensyn til forsyning med veterinærlægemidler (f.eks. batchtest) for at muliggøre markedsføring af lægemidler i overensstemmelse med EU-retten, skal finde sted i Unionen eller Nordirland, og kun sådanne handlinger, som kan foretages i tredjelande, må finde sted i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland.

Kommissionen og Det Europæiske Lægemiddelagentur har siden 2017 aktivt formidlet oplysninger med henblik på at rette relevante interesserede parters opmærksomhed mod Det Forenede Kongeriges udtrædelse og for at gøre dem opmærksomme på behovet for at tilpasse sig i tide før udløbet af overgangsperioden. De nødvendige ændringer er navnlig blevet forklaret i brexit-meddelelserne vedrørende lægemidler, senest ændret og offentliggjort den 13. marts 2020 (5).

Ved overgangsperiodens udløb havde operatører på visse markeder, som historisk set har været afhængige af forsyning med veterinærlægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland (dvs. Cypern, Irland, Malta og Nordirland) (6), stadig brug for mere tid til at tilpasse forsyningskæderne og tage hensyn til udløbet af overgangsperioden. På baggrund af dette, og fordi det blev vurderet vigtigt, at de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler blev gennemført og håndhævet på en måde, som både ville forebygge mangel på veterinærlægemidler og sikre et højt niveau af beskyttelse af folkesundheden i henhold til EU-retten, vedtog Kommissionen den 25. januar 2021 en meddelelse, hvori det bliver forklaret, hvordan de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler finder anvendelse indtil den 31. december 2021 på disse markeder, som historisk set har været afhængige af forsyning med veterinærlægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland (7).

Ved udgangen af 2021 stod det klart, at situationen fortsat var udfordrende på de markeder, som historisk set er afhængige af forsyning med veterinærlægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland (dvs. Cypern, Irland, Malta og Nordirland). Den 29. december 2021 vedtog Kommissionen derfor »Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland« (8), som finder anvendelse indtil den 31. december 2022 for så vidt angår veterinærlægemidler.

Den periode, der er omfattet af denne meddelelse med hensyn til veterinærlægemidler, er nu ved at udløbe, og forsyningskæderne for veterinærlægemidler er endnu ikke blevet tilpasset. Under de nuværende omstændigheder er der derfor stadig risiko for mangel på veterinærlægemidler på disse markeder, der historisk set har været afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland.

2.   Forlængelse af den praksis, der er omhandlet i »Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland«

For at sikre kontinuiteten i forsyningerne af veterinærlægemidler til Cypern, Irland, Malta og Nordirland er det for så vidt angår disse produkter nødvendigt for sidste gang at forlænge den praksis, der er fastsat i »Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland« fra 2021 (2021 C524/02). Forlængelsen er gældende til den 31. december 2025.

3.   Handlingsplan

Forlængelsen af praksis, jf. afsnit 2, er kun berettiget, hvis der træffes foranstaltninger til at sikre, at forsyningerne af veterinærlægemidler til Cypern, Irland, Malta og Nordirland senest den 31. december 2025 er i overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler og bestemmelserne i protokollen om Irland/Nordirland. Sådanne foranstaltninger vedrører operatører, der i øjeblikket er involveret i levering af veterinærlægemidler til Cypern, Irland, Malta og Nordirland, samt de nationale kompetente myndigheder i disse områder, som bør undersøge alternativer med henblik på at tage de nødvendige skridt til at sikre tilgængeligheden af de pågældende veterinærlægemidler i fuld overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler og bestemmelserne i protokollen om Irland/Nordirland.

Med henblik herpå skal de kompetente myndigheder i Cypern, Irland, Malta og Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland efterleve følgende forpligtelser:

| a) | Identificere de veterinærlægemidler, for hvilke forsyningerne ville været truet på deres respektive områder, hvis den praksis, der er omhandlet i »Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland« ikke finder anvendelse.
  Listen over de pågældende veterinærlægemidler skal indsendes til Kommissionen i det format, der er fastsat i punkt 4, senest den 28. februar 2023. |
| --- | --- |

a)

Identificere de veterinærlægemidler, for hvilke forsyningerne ville været truet på deres respektive områder, hvis den praksis, der er omhandlet i »Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland« ikke finder anvendelse.

Listen over de pågældende veterinærlægemidler skal indsendes til Kommissionen i det format, der er fastsat i punkt 4, senest den 28. februar 2023.

| b) | Give oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive truffet af de berørte operatører og/eller de kompetente myndigheder, herunder tidsfristerne for gennemførelsen heraf, for at sikre, at forsyningerne af de veterinærlægemidler, der er omhandlet i litra a), er i overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler og bestemmelserne i protokollen om Irland/Nordirland.
  Disse oplysninger skal indsendes til Kommissionen i det format, der er fastsat i punkt 4, senest den 30. september 2023. |
| --- | --- |

b)

Give oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive truffet af de berørte operatører og/eller de kompetente myndigheder, herunder tidsfristerne for gennemførelsen heraf, for at sikre, at forsyningerne af de veterinærlægemidler, der er omhandlet i litra a), er i overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser for veterinærlægemidler og bestemmelserne i protokollen om Irland/Nordirland.

Disse oplysninger skal indsendes til Kommissionen i det format, der er fastsat i punkt 4, senest den 30. september 2023.

| c) | Forelægge Kommissionen statusrapporter om gennemførelsen af foranstaltningerne i litra b) senest den 31. januar 2024 og derefter hver tredje måned.
  Kommissionen vil regelmæssigt overvåge fremskridtene sammen med de kompetente myndigheder i Cypern, Irland, Malta og Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland og samarbejde med de relevante interessenter. |
| --- | --- |

c)

Forelægge Kommissionen statusrapporter om gennemførelsen af foranstaltningerne i litra b) senest den 31. januar 2024 og derefter hver tredje måned.

Kommissionen vil regelmæssigt overvåge fremskridtene sammen med de kompetente myndigheder i Cypern, Irland, Malta og Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland og samarbejde med de relevante interessenter.

4.   Rapporteringsformat

| Lægemidlets betegnelse | Virksomt stof | Indehaver af markedsføringstilladelsen | Planlagte foranstaltninger |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Lægemidlets betegnelse

Virksomt stof

Indehaver af markedsføringstilladelsen

Planlagte foranstaltninger

---

(1)  Et tredjeland er et land, som ikke er medlem af Unionen.

(2)  Aftale om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) (EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf.

(6)  Disse markeder udpeges i denne meddelelse på grund af deres historiske afhængighed af Det Forenede Kongeriges marked i forbindelse med deres forsyning med veterinærlægemidler, og fordi en stor del af deres import af lægemidler kommer fra Det Forenede Kongerige.

(7)  Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem Storbritannien efter overgangsperiodens udløb, 2021/C 27/08, EUT C 27, 25.1. 2021, s. 11.

(8)  Meddelelse fra Kommissionen — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland (2021/C 524/02) (EUT C 524 af 29.12.2021, s. 2).

---

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/12

---

Euroens vekselkurs (1)

27. december 2022

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0624 |
| JPY | japanske yen | 141,68 |
| DKK | danske kroner | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,88333 |
| SEK | svenske kroner | 11,1285 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9885 |
| ISK | islandske kroner | 152,30 |
| NOK | norske kroner | 10,4895 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,260 |
| HUF | ungarske forint | 401,65 |
| PLN | polske zloty | 4,6683 |
| RON | rumænske leu | 4,9270 |
| TRY | tyrkiske lira | 19,8799 |
| AUD | australske dollar | 1,5770 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4384 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,2874 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6916 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4300 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 349,85 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,3181 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3994 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5375 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 620,58 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6990 |
| PHP | filippinske pesos | 59,356 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,775 |
| BRL | brasilianske real | 5,6035 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5515 |
| INR | indiske rupee | 88,0808 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0624

JPY

japanske yen

141,68

DKK

danske kroner

7,4366

GBP

pund sterling

0,88333

SEK

svenske kroner

11,1285

CHF

schweiziske franc

0,9885

ISK

islandske kroner

152,30

NOK

norske kroner

10,4895

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,260

HUF

ungarske forint

401,65

PLN

polske zloty

4,6683

RON

rumænske leu

4,9270

TRY

tyrkiske lira

19,8799

AUD

australske dollar

1,5770

CAD

canadiske dollar

1,4384

HKD

hongkongske dollar

8,2874

NZD

newzealandske dollar

1,6916

SGD

singaporeanske dollar

1,4300

KRW

sydkoreanske won

1 349,85

ZAR

sydafrikanske rand

18,3181

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3994

HRK

kroatiske kuna

7,5375

IDR

indonesiske rupiah

16 620,58

MYR

malaysiske ringgit

4,6990

PHP

filippinske pesos

59,356

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,775

BRL

brasilianske real

5,6035

MXN

mexicanske pesos

20,5515

INR

indiske rupee

88,0808

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag. M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 494/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Altarea (Frankrig) |
| --- | --- |

—

Altarea (Frankrig)

| — | Carrefour SA (»Carrefour«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Carrefour SA (»Carrefour«, Frankrig)

| — | SNC Altacar Sartrouville (Frankrig) |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Frankrig)

| — | SNC Altacar Nantes (Frankrig). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Frankrig).

Altarea og Carrefour erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over SNC Altacar Sartrouville og SNC Altacar Nantes, to selvstændigt fungerende joint venture-selskaber.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i to nystiftede joint ventures.

2.

| — | Altarea er modervirksomhed i en koncern med aktiviteter inden for ejendomsforvaltning i Frankrig og mere marginalt i Spanien og Italien (ejendomsudvikling af lokaler til brug som boliger og kontorer, besiddelse af og forvaltning for egen regning af indkøbscentre, forvaltning for egen regning af kontorer, forvaltning af indkøbscentre for tredjepart, administration af ejendomme og transaktioner vedrørende fast ejendom) |
| --- | --- |

—

Altarea er modervirksomhed i en koncern med aktiviteter inden for ejendomsforvaltning i Frankrig og mere marginalt i Spanien og Italien (ejendomsudvikling af lokaler til brug som boliger og kontorer, besiddelse af og forvaltning for egen regning af indkøbscentre, forvaltning for egen regning af kontorer, forvaltning af indkøbscentre for tredjepart, administration af ejendomme og transaktioner vedrørende fast ejendom)

| — | Carrefour er modervirksomhed i en koncern med aktiviteter inden for detailhandlen, hovedsagelig med fødevarer og navnlig via hypermarkeder, supermarkeder, nærbutikker og »cash and carry«-butikker samt onlinesalg. Carrefour-koncernen er også accessorisk aktiv inden for ejendomsforvaltning |
| --- | --- |

—

Carrefour er modervirksomhed i en koncern med aktiviteter inden for detailhandlen, hovedsagelig med fødevarer og navnlig via hypermarkeder, supermarkeder, nærbutikker og »cash and carry«-butikker samt onlinesalg. Carrefour-koncernen er også accessorisk aktiv inden for ejendomsforvaltning

| — | SNC Altacar Sartrouville er et selskab, som kommer til at eje og drive indkøbscenteret »Robert Schuman« i Satrouville (78500) i Frankrig |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville er et selskab, som kommer til at eje og drive indkøbscenteret »Robert Schuman« i Satrouville (78500) i Frankrig

| — | SNC Altacar Nantes er et selskab, som kommer til at eje og drive indkøbscenteret »La Beaujoire« i Nantes (44300) i Frankrig. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes er et selskab, som kommer til at eje og drive indkøbscenteret »La Beaujoire« i Nantes (44300) i Frankrig.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Angiv altid referencen:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10982 — STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 494/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Stellantis N.V. (»Stellantis«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. (»Stellantis«, Nederlandene)

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (»Hon Hai«, Taiwan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (»Hon Hai«, Taiwan).

Stellantis og Hon Hai erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over et nystiftet joint venture (»JV«, Nederlandene).

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | Stellantis er en global automobilkoncern, der er aktiv inden for design, konstruktion, fremstilling, distribution og salg af motorkøretøjer, komponenter og produktionssystemer over hele verden |
| --- | --- |

—

Stellantis er en global automobilkoncern, der er aktiv inden for design, konstruktion, fremstilling, distribution og salg af motorkøretøjer, komponenter og produktionssystemer over hele verden

| — | Hon Hai leverer tjenester inden for fremstilling af elektronik til computere, kommunikation og elektroniske forbrugerprodukter. |
| --- | --- |

—

Hon Hai leverer tjenester inden for fremstilling af elektronik til computere, kommunikation og elektroniske forbrugerprodukter.

3.

| — | Det nyetablerede joint venture, der skal udføre alle en selvstændig økonomisk enheds aktiviteter, skal udvikle halvledere til automobilmarkedet. |
| --- | --- |

—

Det nyetablerede joint venture, der skal udføre alle en selvstændig økonomisk enheds aktiviteter, skal udvikle halvledere til automobilmarkedet.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10982 — STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 28.12.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 494/17

---

AFGØRELSE fra den kontrolansvarlige for processuelle garantier om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser med henblik på behandlingen af klager

(2022/C 494/07)

DEN KONTROLANSVARLIGE HAR

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (1), særlig artikel 9a og 9b, og

under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2223 (3) om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 indføres den interne funktion som kontrolansvarlig for processuelle garantier ("den kontrolansvarlige") med henblik på at beskytte og overholde processuelle garantier og grundlæggende rettigheder. Den kontrolansvarlige skal behandle klager vedrørende OLAF's overholdelse af de processuelle garantier og klager over tilsidesættelser af de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser, navnlig tilsidesættelse af processuelle krav og krænkelse af grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2223 (3) om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 indføres den interne funktion som kontrolansvarlig for processuelle garantier ("den kontrolansvarlige") med henblik på at beskytte og overholde processuelle garantier og grundlæggende rettigheder. Den kontrolansvarlige skal behandle klager vedrørende OLAF's overholdelse af de processuelle garantier og klager over tilsidesættelser af de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser, navnlig tilsidesættelse af processuelle krav og krænkelse af grundlæggende rettigheder.

| (2) | I henhold til artikel 9b, nr. 11), i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 skal den kontrolansvarlige efter høring af OLAF's overvågningsudvalg vedtage gennemførelsesbestemmelser med henblik på behandlingen af klager (4). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 9b, nr. 11), i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 skal den kontrolansvarlige efter høring af OLAF's overvågningsudvalg vedtage gennemførelsesbestemmelser med henblik på behandlingen af klager (4).

| (3) | OLAF's overvågningsudvalg blev hørt den 29. september 2022. |
| --- | --- |

(3)

OLAF's overvågningsudvalg blev hørt den 29. september 2022.

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Definitioner

Med forbehold af definitionerne i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 ("OLAF-forordningen") forstås i denne afgørelse ved:

| 1) | "OLAF-undersøgelse": en administrativ undersøgelse foretaget af OLAF på grundlag af OLAF-forordningens artikel 3, 4, 12e, stk. 1, litra c), og/eller artikel 12f |
| --- | --- |

1)

"OLAF-undersøgelse": en administrativ undersøgelse foretaget af OLAF på grundlag af OLAF-forordningens artikel 3, 4, 12e, stk. 1, litra c), og/eller artikel 12f

| 2) | "berørt person": enhver person eller økonomisk beslutningstager, der er genstand for en OLAF-undersøgelse |
| --- | --- |

2)

"berørt person": enhver person eller økonomisk beslutningstager, der er genstand for en OLAF-undersøgelse

| 3) | "vidne": enhver fysisk eller juridisk person, som kan give den kontrolansvarlige oplysninger, der er relevante for fastlæggelsen af de faktiske forhold vedrørende en verserende klage. |
| --- | --- |

3)

"vidne": enhver fysisk eller juridisk person, som kan give den kontrolansvarlige oplysninger, der er relevante for fastlæggelsen af de faktiske forhold vedrørende en verserende klage.

Artikel 2

Genstand og principper

1.   Denne afgørelse fastsætter regler for indgivelse, behandling og opfølgning af klager modtaget af den kontrolansvarlige i henhold til OLAF-forordningens artikel 9b.

2.   Den kontrolansvarlige behandler klagerne uafhængigt, herunder af OLAF og overvågningsudvalget, uden at gribe ind i gennemførelsen af igangværende OLAF-undersøgelser.

3.   Den kontrolansvarlige er underlagt de generelle principper i EU-retten, herunder billighedsprincippet og princippet om god forvaltningsskik.

4.   Overvågningsudvalgets sekretariat ("sekretariatet") yder den kontrolansvarlige al nødvendig administrativ og juridisk bistand med henblik på klagemekanismen. Navnlig foretager sekretariatet de administrative opgaver vedrørende klagebehandlingsprocessen, såsom registrering af klager og tilknyttede dokumenter, administrativ korrespondance og udveksling af dokumenter med parterne.

Artikel 3

Indgivelse af klager

1.   Klager indgives skriftligt enten elektronisk eller pr. post. Klagerne opfordres kraftigt til at anvende den klageformular, som findes på den kontrolansvarliges websted. Klagerne har ret til at blive repræsenteret og/eller bistået af en person efter eget valg.

2.   Klageren kan anvende ethvert af de officielle EU-sprog. Den kontrolansvarlige skal kommunikere med klageren på dette sprog. For at fremskynde proceduren kan den kontrolansvarlige om nødvendigt aftale med klageren at kommunikere på et andet EU-sprog, indtil oversættelsen af de nødvendige dokumenter til det sprog, som klagen er udfærdiget på, foreligger.

3.   Klagen skal indeholde en klar henvisning til i) klagerens identitet, ii) klagens indhold og om muligt iii) sagsnummeret på den OLAF-undersøgelse, som er genstand for klagen. Klagen skal nærmere bestemt indeholde: i) en klar og kortfattet beskrivelse af de relevante faktiske forhold og ii) en klar og kortfattet beskrivelse af de(n) påståede overtrædelse(r) af de processuelle garantier og/eller de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser. Ovennævnte oplysninger skal være tilstrækkelige til, at den kontrolansvarlige er i stand til at klarlægge klagens omfang. Klageren kan om nødvendigt vedhæfte relevant dokumentation til støtte for klagen.

4.   Klager indgivet til den kontrolansvarlige påvirker ikke frister i forbindelse med retssager. De har endvidere ikke opsættende virkning på foretagelsen af den undersøgelse, der klages over.

Artikel 4

Registrering af klager

1.   Klager registreres senest den følgende hverdag efter modtagelsesdatoen for klagen og tildeles et entydigt sagsnummer.

2.   Når registreringen er foretaget, sender den kontrolansvarlige en bekræftelse for modtagelse til klageren og videresender samtidig klagen til OLAF's generaldirektør.

Artikel 5

Indledende behandling

1.   Inden for 10 arbejdsdage efter modtagelsesdatoen afgør den kontrolansvarlige, om klagen kan realitetsbehandles.

2.   Den kontrolansvarlige afviser en klage, hvis:

| a) | den er indgivet af en anden person end den berørte person |
| --- | --- |

a)

den er indgivet af en anden person end den berørte person

| b) | den ikke vedrører en OLAF-undersøgelse |
| --- | --- |

b)

den ikke vedrører en OLAF-undersøgelse

| c) | den ikke vedrører en angivelig overtrædelse af processuelle garantier og/eller en tilsidesættelse af de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser |
| --- | --- |

c)

den ikke vedrører en angivelig overtrædelse af processuelle garantier og/eller en tilsidesættelse af de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser

| d) | den indgives efter udløbet af de i OLAF-forordningens artikel 9b, stk. 2, fastsatte frister (5). |
| --- | --- |

d)

den indgives efter udløbet af de i OLAF-forordningens artikel 9b, stk. 2, fastsatte frister (5).

3.   Den kontrolansvarlige afviser endvidere enhver klage over forhold, som er omfattet af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelses kompetence, dvs. klager vedrørende anvendelsen af forordning (EU) 2018/1725 (6) og respekten for den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger.

4.   Den kontrolansvarlige skal inden for den samme frist endvidere undersøge, om klagen er åbenbart uden relevans, om der er tale om en gentagelse, eller om den er krænkende.

5.   Hvis den kontrolansvarlige finder, at klagen ikke opfylder betingelserne for behandling, åbenbart uden relevans, der er tale om en gentagelse, eller den er krænkende, afslutter den kontrolansvarlige sagen og underretter uden unødig forsinkelse klageren og OLAF's generaldirektør om årsagen hertil.

Artikel 6

Retssager

Hvis den kontrolansvarlige får kendskab til, at de i klagen anførte forhold er eller har været genstand for en retssag, afslutter den kontrolansvarlige sagen og underretter klageren og OLAF herom.

Artikel 7

Kontradiktorisk procedure

1.   Den kontrolansvarlige må ikke afslutte behandlingen af en klage, før klageren og OLAF er blevet hørt. Begge parter skal have mulighed for at fremføre deres synspunkter og fremlægge eventuel dokumentation. De skal endvidere underrettes om hinandens bemærkninger og have mulighed for at kommentere dem inden for en af den kontrolansvarlige fastsat frist.

2.   Under behørigt begrundede omstændigheder kan den kontrolansvarlige beslutte ikke at meddele oplysninger eller materiale, som er relevant for klagens vurdering, til en part, hvis den anden part har anmodet om fortrolig behandling. Når der træffes afgørelse herom, afvejer den kontrolansvarlige bl.a. behovet for at beskytte OLAF-undersøgelsens fortrolighed og effektivitet mod overholdelsen af kontradiktionsprincippet. Klageren kan ikke få adgang til dokumenter fra OLAF-sagsakterne, som klageren ikke er berettiget til at få udleveret i henhold til andre retsforskrifter, eller som OLAF allerede har nægtet aktindsigt i.

Artikel 8

Indsamling af oplysninger

1.   OLAF sikrer, at den kontrolansvarlige har rettidig og passende adgang til sagsrelaterede dokumenter, som er nødvendige for klagens vurdering.

2.   Den kontrolansvarlige opfordrer OLAF til at tage stilling til klagen eller specifikke elementer heraf inden for en bestemt frist, som normalt ikke er mere end 10 arbejdsdage. OLAF kan anmode om en forlængelse af denne frist. Den kontrolansvarlige kan anmode OLAF om at give yderligere oplysninger og/eller adgang til (dele af) sagens akter. Den kontrolansvarlige kan endvidere anmode OLAF om at tilvejebringe en oversættelse af kontorets bemærkninger til det sprog, som klagen er affattet på.

3.   Den kontrolansvarlige opfordrer klageren til at kommentere OLAF's bemærkninger inden for fem arbejdsdage. Klageren kan anmode om en forlængelse af denne frist. Den kontrolansvarlige kan endvidere anmode klageren om at fremlægge yderligere oplysninger eller dokumenter eller at uddybe de oplysninger eller dokumenter, som allerede er fremlagt for den kontrolansvarlige.

4.   Henset til det bidrag, som de kan yde til afklaringen af de relevante faktiske omstændigheder, kan den kontrolansvarlige anmode vidner om at afgive oplysninger, hvis dette ikke påvirker fortroligheden og effektiviteten af den igangværende OLAF-undersøgelse og de berørte personers rettigheder. Den kontrolansvarlige sender en kopi af eventuelle vidneudsagn, der er relevante for klagen, til klageren og OLAF.

5.   Den kontrolansvarlige kan anmode om de i stk. 2-4 beskrevne oplysninger på skrift eller via mundtlige høringer.

Artikel 9

Høringer

1.   Den kontrolansvarlige kan tilrettelægge og foretage høringer. Formålet med høringer er i) at opnå oplysninger, der er relevante for klagen, og/eller ii) finde en hurtig løsning på klagen. Den kontrolansvarlige kan ikke foretage høringer uden OLAF's og klagerens tilstedeværelse. Den kontrolansvarlige afhører imidlertid vidner for lukkede døre uden hverken OLAF's eller klagerens tilstedeværelse.

2.   Høringer kan foregå i den kontrolansvarliges lokaler eller virtuelt via videokonference. De er ikke offentlige.

3.   Den kontrolansvarlige bestemmer datoen, varigheden og de nærmere betingelser for høringen. Den kontrolansvarlige inviterer deltagerne rettidigt og angiver de vigtigste punkter for høringen. Klageren kan lade sig repræsentere og/eller bistå af sin juridiske repræsentant. Den kontrolansvarlige bistås af sekretariatets leder og dets personale, som deltager i høringen.

4.   Den kontrolansvarlige udarbejder et referat af høringen og stiller det til rådighed for klageren og OLAF. De kan begge afgive deres bemærkninger inden for to arbejdsdage. Referatet indgår i klagens sagsakter.

Artikel 10

Konstatering af, at der ikke foreligger en tilsidesættelse af de processuelle garantier eller de regler, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser

Hvis den kontrolansvarlige efter at have vurderet alle de indsamlede oplysninger og beviser finder, at de påståede tilsidesættelser ikke er bevist, afslutter den kontrolansvarlige sagen og underretter klageren og OLAF's generaldirektør herom.

Artikel 11

Opfordring til at løse klagen

1.   Hvis den kontrolansvarlige finder, at OLAF ikke har overholdt de i OLAF-forordningens artikel 9b, stk. 1, omhandlede regler, opfordrer denne OLAF til at træffe foranstaltninger til at løse klagen. Den kontrolansvarlige kan foreslå specifikke foranstaltninger, som kan træffes.

2.   OLAF underretter den kontrolansvarlige om eventuelle foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet, inden for 15 arbejdsdage.

3.   Den kontrolansvarlige udleverer en kopi af OLAF's svar til klageren med anmodning om at fremsætte bemærkninger inden for fem arbejdsdage.

4.   Hvis den kontrolansvarlige finder OLAF's løsning tilfredsstillende, afslutter den kontrolansvarlige sagen og underretter OLAF og klageren herom.

Artikel 12

Henstillinger

1.   Hvis den kontrolansvarlige ikke finder OLAF's løsning tilfredsstillende og finder, at klagen kan løses, fremsætter denne en henstilling om, hvordan klagen kan løses inden for de i OLAF-forordningens artikel 9b, stk. 5, fastsatte frister.

2.   Såfremt den kontrolansvarlige ikke fremsætter en henstilling eller en afsluttende afgørelse inden for de i OLAF-forordningens artikel 9b, stk. 5, fastsatte frister, anses den kontrolansvarlige for at have afvist klagen uden en henstilling.

3.   Inden der fremsættes en henstilling, hører den kontrolansvarlige overvågningsudvalget med henblik på dets udtalelse. Den kontrolansvarlige udarbejder med henblik herpå en rapport med alle de nødvendige oplysninger til brug for overvågningsudvalgets udtalelse. Rapporten må i videst muligt omfang ikke indeholde personoplysninger eller andre oplysninger, som kan føre til afsløring af klageren eller skade fortroligheden af OLAF-undersøgelserne. Overvågningsudvalget skal svare inden den af den kontrolansvarlige fastsatte frist, som ikke kan være mindre end fem arbejdsdage.

4.   Den kontrolansvarlige henstiller til OLAF inden for en fastsat tidsramme at træffe konkrete foranstaltninger til at imødekomme klageren, herunder, men ikke begrænset til, at ændre eller ophæve kontorets henstillinger eller rapporter, gentage undersøgelsesaktiviteter eller foretage forbedringer i dets procedurer vedrørende forhold, der er genstand for klagen. Den kontrolansvarlige underretter klageren om den fremsatte henstilling.

Artikel 13

Opfølgning på henstillinger og afslutning

1.   OLAF's generaldirektør underretter den kontrolansvarlige om de(n) foranstaltning(er), der er truffet for at gennemføre henstillingen inden for den deri fastsatte frist. I behørigt begrundede tilfælde kan OLAF's generaldirektør anmode om en forlængelse af denne frist. Den kontrolansvarlige afslutter sagen og underretter OLAF og klageren herom.

2.   Hvis OLAF's generaldirektør beslutter ikke at følge henstillingen, underretter denne den kontrolansvarlige og meddeler hovedbegrundelserne for sin beslutning. Generaldirektøren underretter endvidere klageren, for så vidt som dette ikke påvirker den igangværende undersøgelse. Klageren kan fremsætte bemærkninger inden for fem arbejdsdage. Efter at have gennemgået generaldirektørens beslutning og eventuelle bemærkninger fremsat af klageren afslutter den kontrolansvarlige sagen med fremsættelse af endelige konklusioner.

3.   OLAF's generaldirektør kan beslutte at afvige fra henstillingen, hvis denne i mellemtiden bliver opmærksom på forhold vedrørende:

| a) | eventuelle verserende sager, der er indbragt for Den Europæiske Unions Domstol eller nationale retsinstanser vedrørende den OLAF-undersøgelse, der er genstand for klagen |
| --- | --- |

a)

eventuelle verserende sager, der er indbragt for Den Europæiske Unions Domstol eller nationale retsinstanser vedrørende den OLAF-undersøgelse, der er genstand for klagen

| b) | retsgrundlaget for OLAF's forbindelse med Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og navnlig OLAF's forpligtelse til at afbryde enhver undersøgelse, når EPPO efterforsker de samme faktiske omstændigheder. OLAF's generaldirektør underretter i et sådant tilfælde den kontrolansvarlige om disse forhold og deres indvirkning på henstillingen. |
| --- | --- |

b)

retsgrundlaget for OLAF's forbindelse med Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og navnlig OLAF's forpligtelse til at afbryde enhver undersøgelse, når EPPO efterforsker de samme faktiske omstændigheder. OLAF's generaldirektør underretter i et sådant tilfælde den kontrolansvarlige om disse forhold og deres indvirkning på henstillingen.

Artikel 14

Pligt til at samarbejde

OLAF samarbejder i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde med den kontrolansvarlige om alle spørgsmål, som er omfattet af den kontrolansvarliges kompetence.

Artikel 15

Rådgivende udtalelser

OLAF's generaldirektør kan anmode om en udtalelse fra den kontrolansvarlige om ethvert spørgsmål vedrørende fortolkningen eller anvendelse af de processuelle garantier eller grundlæggende rettigheder, der henhører under den kontrolansvarliges mandat, herunder en beslutning om at udskyde underretning af den berørte person i henhold til OLAF-forordningens artikel 9, stk. 3. Generaldirektøren angiver i enhver sådan anmodning den frist, inden for hvilken den kontrolansvarlige skal svare.

Artikel 16

Fortrolighed og databeskyttelse

1.   Den kontrolansvarlige er i sin udøvelse af sine funktioner undergivet tavshedspligt og sikrer, at oplysningerne og dokumenterne fra OLAF behandles fortroligt. Den kontrolansvarlige sikrer undersøgelsernes fortrolighed selv efter deres afslutning.

2.   Den kontrolansvarlige sikrer anvendelsen af forordning (EU) 2018/1725. Den kontrolansvarlig bistås i denne henseende af overvågningsudvalgets sekretariat repræsenteret af sekretariatets leder, der fungerer som "dataansvarlig" i henhold til forordning (EU) 2018/1725. Den kontrolansvarlige samarbejder endvidere med OLAF's databeskyttelsesrådgiver.

Artikel 17

Klagerens anmodninger om aktindsigt i klagesagen

En klager har ret til aktindsigt i sin klagesag under iagttagelse af legitime fortrolighedshensyn samt tavshedspligt og sagernes fortrolighed i henhold til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Klageren har ikke adgang til OLAF-dokumenter, som denne ikke kan få adgang til i henhold til det retsgrundlag, der finder anvendelse på OLAF-undersøgelser. Den kontrolansvarlige kan høre OLAF, inden der gives aktindsigt i dokumenter, der er relateret til undersøgelsen.

Artikel 18

Anmodninger om aktindsigt i dokumenter

Anmodninger om aktindsigt i dokumenter, som den kontrolansvarlige er i besiddelse af, skal behandles i overensstemmelse med betingelserne og begrænsningerne i forordning (EF) nr. 1049/2001 (7) og Kommissionens afgørelse 2001/937 af 5. december 2001 om ændring af dens forretningsorden (8).

Artikel 19

Overvågningsudvalget

1.   Som uafhængig af overvågningsudvalget skal den kontrolansvarlige etablere arbejdsforbindelser med det, som er baseret på gensidig tillid og godt samarbejde.

2.   Den kontrolansvarlige hører overvågningsudvalget, før en henstilling fremsættes i overensstemmelse med disse reglers artikel 12, stk. 3.

3.   Uden at det berører forpligtelsen til at sikre OLAF-undersøgelsernes fortrolighed, selv efter deres afslutning, underretter den kontrolansvarlige udvalget om:

| (i) | alle de henstillinger, som er fremsat i henhold til udvalgets udtalelse |
| --- | --- |

(i)

alle de henstillinger, som er fremsat i henhold til udvalgets udtalelse

| (ii) | eventuelle systembetingede spørgsmål, der hidrører fra behandlingen af klager |
| --- | --- |

(ii)

eventuelle systembetingede spørgsmål, der hidrører fra behandlingen af klager

| (iii) | de henstillinger, som OLAF's generaldirektør ikke har fulgt. |
| --- | --- |

(iii)

de henstillinger, som OLAF's generaldirektør ikke har fulgt.

Artikel 20

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2022.

Julia LAFFRANQUE

Den kontrolansvarlige for processuelle garantier

---

(1)  EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1.

1

(2)  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2223 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, for så vidt angår samarbejdet med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs undersøgelser (EUT L 437 af 28.12.2020, s. 49).

3

(4)  Artikel 15 i OLAF-forordningen.

4

(5)  Artikel 9b, stk. 2, bestemmer: Klager skal indgives inden for en måned efter, at klageren bliver bekendt med de relevante faktiske omstændigheder, der udgør en angivelig tilsidesættelse af de i denne artikels stk. 1 omhandlede processuelle garantier eller regler. Under alle omstændigheder skal klager indgives højst én måned efter en undersøgelses afslutning. Klager vedrørende den varselsfrist, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2 og 4, skal dog indgives inden udløbet af den 10-dages varselsfrist, der er omhandlet i nævnte bestemmelser.

5

Klager skal indgives inden for en måned efter, at klageren bliver bekendt med de relevante faktiske omstændigheder, der udgør en angivelig tilsidesættelse af de i denne artikels stk. 1 omhandlede processuelle garantier eller regler. Under alle omstændigheder skal klager indgives højst én måned efter en undersøgelses afslutning. Klager vedrørende den varselsfrist, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2 og 4, skal dog indgives inden udløbet af den 10-dages varselsfrist, der er omhandlet i nævnte bestemmelser.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF, EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

7

(8)  EUT L 345 af 29.12 2001, s. 94.

8

---