# Euroopan unionin C 23/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 23 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta23. tammikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 23

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta23. tammikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | YHTEISET JULKILAUSUMAT |
| | Euroopan parlamenttiNeuvostoEuroopan komissio |
| 2023/C 23/01 | Eurooppalainen julistus digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamenttiNeuvostoEuroopan komissio

2023/C 23/01

Eurooppalainen julistus digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 23/02 | Euron kurssi – 20. tammikuuta 2023 | 8 |
| 2023/C 23/03 | Tiivistelmä komission päätöksestä, – Annettu 19 päivänä tammikuuta 2022, olla käyttämättä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 1 ja 4 artiklassa tarkoitettua sille kuuluvaa toimivaltaa (Asia C.1887 — Mediaset — Article 265 Invitation to Act)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 307)

   (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 23/04 | Ilmoitus Euroopan unionin rekisteröidyn viejän järjestelmän soveltamisesta Norsunluurannikolla EU:n ja Norsunluurannikon ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen nojalla ja Madagaskarissa EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen nojalla | 19 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 23/02

Euron kurssi – 20. tammikuuta 2023

8

2023/C 23/03

Tiivistelmä komission päätöksestä, – Annettu 19 päivänä tammikuuta 2022, olla käyttämättä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 1 ja 4 artiklassa tarkoitettua sille kuuluvaa toimivaltaa (Asia C.1887 — Mediaset — Article 265 Invitation to Act)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 307)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 307)

1

9

2023/C 23/04

Ilmoitus Euroopan unionin rekisteröidyn viejän järjestelmän soveltamisesta Norsunluurannikolla EU:n ja Norsunluurannikon ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen nojalla ja Madagaskarissa EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen nojalla

19

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 23/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  ) | 20 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 23/06 | Viinialan perinteisten merkintöjen muuttamista koskevan hakemuksen julkaiseminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viinialan alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen suojaa koskevien hakemusten, vastaväitemenettelyn, käyttörajoitusten, tuote-eritelmien muutosten, suojan peruutuksen sekä merkintöjen ja esillepanon osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 28 artiklan 3 kohdan ja 34 artiklan nojalla Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein | 22 |
| 2023/C 23/07 | Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen | 24 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2023/C 23/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  )

1

20

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 23/06

Viinialan perinteisten merkintöjen muuttamista koskevan hakemuksen julkaiseminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viinialan alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen suojaa koskevien hakemusten, vastaväitemenettelyn, käyttörajoitusten, tuote-eritelmien muutosten, suojan peruutuksen sekä merkintöjen ja esillepanon osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 28 artiklan 3 kohdan ja 34 artiklan nojalla Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein

22

2023/C 23/07

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamentti Neuvosto Euroopan komissio

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/1

---

Eurooppalainen julistus digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista

(2023/C 23/01)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antavat jäljempänä esitetyn juhlallisen julistuksen digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista

Johdanto

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kuten Euroopan unionista (EU) tehdyn sopimuksen 2 artiklaan on kirjattu, EU on ”arvojen unioni”, jonka perustana ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Lisäksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaan EU perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin. Perusoikeuskirjassa vahvistetaan myös oikeudet, jotka johtuvat erityisesti jäsenvaltioiden yhteisistä kansainvälisistä velvoitteista. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Digitalisaatio vaikuttaa ihmiselämän kaikkiin osa-alueisiin. Se tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia parempaan elämänlaatuun, talouskasvuun ja kestävyyteen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Digitalisaatio kuitenkin asettaa myös haasteita demokraattisille yhteiskunnillemme, talouksillemme ja yksilöille. Digitalisaation kiihtymisen myötä EU:n on aika täsmentää, miten sen arvoja ja perusoikeuksia, joita sovelletaan verkon ulkopuolella, olisi sovellettava digitaalisessa ympäristössä. Digitalisaatio ei saa johtaa oikeuksien heikkenemiseen. Se, mikä on laitonta verkon ulkopuolella, on laitonta verkossa. Tämä julistus ei vaikuta ”verkon ulkopuolisia asioita koskeviin politiikkoihin”, kuten keskeisten julkisten palvelujen saatavuuteen verkon ulkopuolella. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Euroopan parlamentti on useasti kehottanut vahvistamaan eettiset periaatteet, jotka ohjaavat EU:n lähestymistapaa digitalisaatioon, sekä varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti perusoikeuksia, kuten tietosuojaa, oikeutta yksityisyyteen, syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa, sekä kuluttajansuojan, teknologian ja verkon neutraaliuden, luotettavuuden ja osallistavuuden kaltaisia periaatteita. Se on myös kehottanut vahvistamaan käyttäjien oikeuksien suojelua digitaalisessa ympäristössä sekä työntekijöiden oikeuksia ja oikeutta olla tavoittamattomissa (1). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sähköistä hallintoa koskevan Tallinnan julkilausuman sekä digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta annetun Berliinin julistuksen kaltaisten aiempien aloitteiden, pohjalta jäsenvaltiot ovat kehottaneet digitaalista demokratiaa koskevassa julistuksessa ”Lisbon Declaration – Digital Democracy with a Purpose” luomaan digitalisaation mallin, joka vahvistaa digiekosysteemin inhimillistä ulottuvuutta, ja jonka ytimessä ovat digitaaliset sisämarkkinat. Jäsenvaltiot ovat peräänkuuluttaneet digitalisaation mallia, jolla varmistetaan, että teknologian avulla voidaan vastata tarpeeseen toteuttaa ilmastotoimia ja suojella ympäristöä. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Digitalisaatiota koskeva EU:n visio asettaa ihmiset keskiöön, lisää heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja edistää innovatiivisia yrityksiä. Vuoteen 2030 ulottuvaa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaa koskevassa päätöksessä asetetaan neljään pääkohtaan (digiosaaminen, digitaaliset infrastruktuurit, yritysten digitalisaatio ja julkisten palvelujen digitalisaatio) perustuvat konkreettiset digitalisaatiotavoitteet. EU:n tapa digitalisoida taloutta ja yhteiskuntaa kattaa erityisesti digitaalisen itsenäisyyden avoimella tavalla, perusoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kunnioittamisen, osallisuuden, saavutettavuuden, tasa-arvon, kestävyyden, häiriönsietokyvyn, turvallisuuden, elämänlaadun parantamisen, palvelujen saatavuuden sekä kaikkien oikeuksien ja toiveiden kunnioittamisen. EU:n tavan olisi edistettävä dynaamista, resurssitehokasta ja oikeudenmukaista taloutta ja yhteiskuntamallia EU:ssa. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Tässä julistuksessa esitetään yhteiset poliittiset aikomukset ja sitoumukset ja palautetaan mieleen digitalisaation kannalta merkittävimmät oikeudet. Julistuksen olisi myös ohjattava poliittisia päättäjiä, kun he pohtivat visiotaan digitalisaatiosta seuraavien seikkojen osalta: digitalisaation toteuttaminen ihmislähtöisesti; solidaarisuuden ja osallisuuden tukeminen yhteenliitettävyyden, digitaalisen koulutuksen ja osaamisen, oikeudenmukaisten ja kohtuullisten työolojen ja -ehtojen sekä verkossa olevien digitaalisen julkisten palvelujen saatavuuden avulla; valinnanvapauden tärkeyden korostaminen, kun on kyse vuorovaikutuksesta algoritmien ja tekoälyjärjestelmien kanssa ja oikeudenmukaisesta digiympäristöstä; digitaaliseen julkiseen tilaan osallistumisen edistäminen; turvallisuuden ja voimaantumisen lisääminen digitaalisessa ympäristössä, erityisesti lasten ja nuorten osalta, samalla kun varmistetaan yksityisyyden suoja ja mahdollisuus hallita omaa dataa; sekä kestävyyden edistäminen. Tämän julistuksen eri lukujen olisi muodostettava kokonaisvaltainen viitekehys, eikä niitä pitäisi tarkastella erillään. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Tämän julistuksen olisi myös toimittava viitekohtana yrityksille ja muille asiaankuuluville toimijoille uusien teknologioiden kehittämisen ja käyttöönoton yhteydessä. Tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen on tältä osin tärkeää. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös pk-yrityksiin ja startup-yrityksiin. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Digiyhteiskunnan ja talouden demokraattista toimintaa olisi edelleen vahvistettava oikeusvaltioperiaatetta, tehokkaita oikeussuojakeinoja ja lainvalvontaa kaikilta osin kunnioittaen. Tämä julistus ei vaikuta oikeuksien käytön laillisiin rajoituksiin oikeuksien sovittamiseksi yhteen muiden oikeuksien käytön kanssa eikä välttämättömiin ja oikeasuhteisiin yleisen edun mukaisiin rajoituksiin. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tämä julistus perustuu nimenomaisesti EU:n primaarioikeuteen, erityisesti Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin perusoikeuskirjaan, sekä sekundaarilainsäädäntöön ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön. Se perustuu myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja täydentää sitä. Se on luonteeltaan toteava eikä sellaisenaan vaikuta oikeussääntöjen sisältöön tai soveltamiseen. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | EU:n olisi tehtävä julistusta tunnetuksi suhteissaan muihin kansainvälisiin järjestöihin ja kolmansiin maihin, myös ottamalla mainitut oikeudet ja periaatteet huomioon kauppasuhteissaan. Sen olisi pyrittävä siihen, että periaatteet ohjaavat kansainvälisiä kumppaneita kohti digitalisaatiota, jossa ihmiset ja heidän yleismaailmalliset ihmisoikeutensa asetetaan keskiöön kaikkialla maailmassa. Julistuksen olisi erityisesti toimittava viitekohtana kansainvälisten järjestöjen yhteydessä toteutettaville toimille, kuten kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiselle, sekä useita sidosryhmiä käsittävälle lähestymistavalle internetin hallintoon. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Julistuksen edistäminen ja täytäntöönpano on EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimivaltansa puitteissa ja täysin EU:n oikeuden mukaisesti tekemä yhteinen poliittinen sitoumus. Komissio raportoi säännöllisesti edistymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jäsenvaltioiden ja komission olisi otettava huomioon julistuksessa vahvistetut digitaaliset periaatteet ja oikeudet, kun ne tekevät yhteistyötä vuoteen 2030 ulottuvaa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaa koskevassa päätöksessä vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Julistus digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista

Pyrimme edistämään eurooppalaista tapaa toteuttaa digitalisaatiota. Digitalisaation on oltava ihmislähtöistä, perustuttava eurooppalaisiin arvoihin ja EU:n perusoikeuksiin, vahvistettava yleismaailmallisia ihmisoikeuksia ja hyödytettävä kaikkia yksilöitä, yrityksiä ja koko yhteiskuntaa.

Julistamme näin ollen seuraavaa:

I LUKU

Digitalisaation toteuttaminen ihmislähtöisesti

| 1. | Digitalisaatio toteutetaan Euroopan unionissa ihmislähtöisesti. Teknologian olisi palveltava ja hyödytettävä kaikkia EU:n asuvia ihmisiä ja tarjottava heille mahdollisuus jatkaa pyrkimyksiään täysin turvallisesti ja niin, että heidän perusoikeuksiaan kunnioitetaan kaikilta osin.
  Sitoudumme






  a) | vahvistamaan demokraattista kehystä sellaista digitalisaatiota varten, joka hyödyttää kaikkia ja parantaa kaikkien EU:ssa asuvien ihmisten elämää, |
| --- | --- | --- |

1.

Sitoudumme

a)

vahvistamaan demokraattista kehystä sellaista digitalisaatiota varten, joka hyödyttää kaikkia ja parantaa kaikkien EU:ssa asuvien ihmisten elämää,

| b) | toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n arvoja ja EU:n oikeudessa tunnustettuja yksilöiden oikeuksia kunnioitetaan sekä verkossa että sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

b)

toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n arvoja ja EU:n oikeudessa tunnustettuja yksilöiden oikeuksia kunnioitetaan sekä verkossa että sen ulkopuolella,

| c) | edistämään kaikkien julkisten ja yksityistentoimijoiden vastuullista ja huolellista toimintaa digiympäristössä ja varmistamaan sen, |
| --- | --- |

c)

edistämään kaikkien julkisten ja yksityistentoimijoiden vastuullista ja huolellista toimintaa digiympäristössä ja varmistamaan sen,

| d) | edistämään aktiivisesti tätä digitalisaatiota koskevaa visiota myös kansainvälisissä suhteissamme. |
| --- | --- |

d)

edistämään aktiivisesti tätä digitalisaatiota koskevaa visiota myös kansainvälisissä suhteissamme.

II LUKU

Yhteisvastuu ja osallisuus

| 2. | Teknologiaa olisi käytettävä niin, että se tuo ihmisiä yhteen eikä loitonna heitä toisistaan. Digitalisaation olisi edistettävä oikeudenmukaista ja osallistavaa yhteiskuntaa ja taloutta EU:ssa.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan, että teknologisten ratkaisujen suunnittelussa, kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä kunnioitetaan perusoikeuksia ja mahdollistetaan niiden toteuttaminen sekä edistetään solidaarisuutta ja osallisuutta, |
| --- | --- | --- |

2.

Sitoudumme

a)

varmistamaan, että teknologisten ratkaisujen suunnittelussa, kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä kunnioitetaan perusoikeuksia ja mahdollistetaan niiden toteuttaminen sekä edistetään solidaarisuutta ja osallisuutta,

| b) | toteuttamaan digitalisaatiota, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Digitalisaation olisi hyödytettävä kaikkia ja edistettävä sukupuolten tasa-arvoa, ja siinä olisi otettava huomioon erityisesti ikääntyneet, maaseutualueilla asuvat, vammaiset, syrjäytyneet, haavoittuvassa asemassa olevat tai äänioikeudettomat henkilöt sekä heidän puolestaan toimivat henkilöt. Sen olisi myös edistettävä kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta, |
| --- | --- |

b)

toteuttamaan digitalisaatiota, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Digitalisaation olisi hyödytettävä kaikkia ja edistettävä sukupuolten tasa-arvoa, ja siinä olisi otettava huomioon erityisesti ikääntyneet, maaseutualueilla asuvat, vammaiset, syrjäytyneet, haavoittuvassa asemassa olevat tai äänioikeudettomat henkilöt sekä heidän puolestaan toimivat henkilöt. Sen olisi myös edistettävä kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta,

| c) | kehittämään riittävät puitteet, jotta kaikki digitalisaatiosta hyötyvät markkinatoimijat kantaisivat sosiaalisen vastuunsa ja osallistuisivat oikeudenmukaisesti ja oikeasuhteisesti julkisten hyödykkeiden, palvelujen ja infrastruktuurien kustannuksiin kaikkien EU:ssa asuvien ihmisten eduksi. |
| --- | --- |

c)

kehittämään riittävät puitteet, jotta kaikki digitalisaatiosta hyötyvät markkinatoimijat kantaisivat sosiaalisen vastuunsa ja osallistuisivat oikeudenmukaisesti ja oikeasuhteisesti julkisten hyödykkeiden, palvelujen ja infrastruktuurien kustannuksiin kaikkien EU:ssa asuvien ihmisten eduksi.

Verkkoyhteydet

| 3. | Koko EU:n väestöllä olisi oltava mahdollisuus kohtuuhintaisiin ja nopeisiin digitaalisiin yhteyksiin.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan sellaisten laadukkaiden tietoliikenneyhteyksien saatavuuden, joihin sisältyvät internetyhteydet, kaikkialla EU:ssa kaikille, myös pienituloisille, |
| --- | --- | --- |

3.

Sitoudumme

a)

varmistamaan sellaisten laadukkaiden tietoliikenneyhteyksien saatavuuden, joihin sisältyvät internetyhteydet, kaikkialla EU:ssa kaikille, myös pienituloisille,

| b) | suojelemaan ja edistämään neutraalia ja avointa internetiä, jossa sisältöä, palveluja ja sovelluksia ei estetä tai heikennetä perusteettomasti. |
| --- | --- |

b)

suojelemaan ja edistämään neutraalia ja avointa internetiä, jossa sisältöä, palveluja ja sovelluksia ei estetä tai heikennetä perusteettomasti.

Digitaalinen koulutus ja osaaminen

| 4. | Jokaisella on oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, ja jokaisella olisi oltava mahdollisuus hankkia kaikki digitaaliset perustaidot ja edistynyttä digiosaamista.
  Sitoudumme






  a) | edistämään laadukasta digitaalista koulutusta, myös sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamiseksi, |
| --- | --- | --- |

4.

Sitoudumme

a)

edistämään laadukasta digitaalista koulutusta, myös sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamiseksi,

| b) | tukemaan toimia, joiden avulla kaikki oppijat ja opettajat voivat omaksua ja jakaa tarvittavia digitaitoja ja tarvittavaa digiosaamista, mukaan lukien medialukutaito ja kriittinen ajattelu, jotta he voivat osallistua aktiivisesti talous- ja yhteiskuntaelämään sekä demokraattisiin prosesseihin, |
| --- | --- |

b)

tukemaan toimia, joiden avulla kaikki oppijat ja opettajat voivat omaksua ja jakaa tarvittavia digitaitoja ja tarvittavaa digiosaamista, mukaan lukien medialukutaito ja kriittinen ajattelu, jotta he voivat osallistua aktiivisesti talous- ja yhteiskuntaelämään sekä demokraattisiin prosesseihin,

| c) | edistämään ja tukemaan pyrkimyksiä hankkia kaikkiin oppilaitoksiin verkkoyhteydet, infrastruktuuri ja välineet, |
| --- | --- |

c)

edistämään ja tukemaan pyrkimyksiä hankkia kaikkiin oppilaitoksiin verkkoyhteydet, infrastruktuuri ja välineet,

| d) | antamaan kaikille mahdollisuuden sopeutua täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla muutoksiin, joita työn digitalisaatio aiheuttaa. |
| --- | --- |

d)

antamaan kaikille mahdollisuuden sopeutua täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla muutoksiin, joita työn digitalisaatio aiheuttaa.

Oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja -ehdot

| 5. | Jokaisella on oikeus oikeudenmukaisiin, kohtuullisiin, terveellisiin ja turvallisiin työoloihin ja -ehtoihin ja asianmukaiseen suojeluun digitaalisessa ympäristössä samoin kuin fyysisessä työpaikassa työsuhteen asemasta, työtavasta tai työn kestosta riippumatta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ammattiliitoilla ja työnantajajärjestöillä on tärkeä rooli digitalisaatiossa, erityisesti oikeudenmukaisten ja kohtuullisten työolojen ja -ehtojen määrittelyssä, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö työssä.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan, että kaikilla on mahdollisuus olla tavoittamattomissa ja hyötyä työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevista suojatoimista digitaalisessa ympäristössä, |
| --- | --- | --- |

6.

Sitoudumme

a)

varmistamaan, että kaikilla on mahdollisuus olla tavoittamattomissa ja hyötyä työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevista suojatoimista digitaalisessa ympäristössä,

| b) | varmistamaan, että työympäristön digitaaliset välineet eivät millään tavalla vaaranna työntekijöiden fyysistä terveyttä ja mielenterveyttä, |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että työympäristön digitaaliset välineet eivät millään tavalla vaaranna työntekijöiden fyysistä terveyttä ja mielenterveyttä,

| c) | varmistamaan, että työntekijöiden perusoikeuksia kunnioitetaan digitaalisessa ympäristössä, mukaan lukien heidän oikeutensa yksityisyyteen ja järjestäytymisoikeus, neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin sekä suojelu laittomalta ja perusteettomalta valvonnalta, |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että työntekijöiden perusoikeuksia kunnioitetaan digitaalisessa ympäristössä, mukaan lukien heidän oikeutensa yksityisyyteen ja järjestäytymisoikeus, neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin sekä suojelu laittomalta ja perusteettomalta valvonnalta,

| d) | varmistamaan, että tekoälyn käyttö työpaikalla on avointa ja noudattelee riskiperusteista lähestymistapaa ja että toteutetaan vastaavia ehkäiseviä toimenpiteitä turvallisen ja terveellisen työympäristön ylläpitämiseksi, |
| --- | --- |

d)

varmistamaan, että tekoälyn käyttö työpaikalla on avointa ja noudattelee riskiperusteista lähestymistapaa ja että toteutetaan vastaavia ehkäiseviä toimenpiteitä turvallisen ja terveellisen työympäristön ylläpitämiseksi,

| e) | varmistamaan erityisesti, että työntekijöihin vaikuttavissa tärkeissä päätöksissä taataan ihmisen suorittama valvonta ja että työntekijät ovat yleisesti tietoisia siitä, että he ovat vuorovaikutuksessa tekoälyjärjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

e)

varmistamaan erityisesti, että työntekijöihin vaikuttavissa tärkeissä päätöksissä taataan ihmisen suorittama valvonta ja että työntekijät ovat yleisesti tietoisia siitä, että he ovat vuorovaikutuksessa tekoälyjärjestelmien kanssa.

Digitaaliset julkiset palvelut verkossa

| 7. | Kaikilla olisi oltava sähköinen pääsy keskeisiin julkisiin palveluihin EU:ssa. Ketään ei saa pyytää toimittamaan tietoja useammin kuin on tarpeen digitaalisia julkisia palveluja käytettäessä.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan, että kaikille EU:ssa asuville ihmisille tarjotaan mahdollisuus käyttää esteetöntä, vapaaehtoista, turvallista ja luotettavaa digitaalista identiteettiä, joka mahdollistaa monenlaisten verkkopalvelujen käytön, |
| --- | --- | --- |

7.

Sitoudumme

a)

varmistamaan, että kaikille EU:ssa asuville ihmisille tarjotaan mahdollisuus käyttää esteetöntä, vapaaehtoista, turvallista ja luotettavaa digitaalista identiteettiä, joka mahdollistaa monenlaisten verkkopalvelujen käytön,

| b) | varmistamaan, että julkisen sektorin hallussa olevat tiedot ovat laajasti saatavilla ja uudelleenkäytettävissä, |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että julkisen sektorin hallussa olevat tiedot ovat laajasti saatavilla ja uudelleenkäytettävissä,

| c) | helpottamaan ja tukemaan kaikkialla EU:ssa saumatonta, turvallista ja yhteentoimivaa pääsyä digitaalisiin julkisiin palveluihin, jotka on suunniteltu vastaamaan tehokkaasti ihmisten tarpeisiin, mukaan lukien erityisesti digitaaliset terveys- ja hoitopalvelut, erityisesti sähköisten potilaskertomusten saatavuus. |
| --- | --- |

c)

helpottamaan ja tukemaan kaikkialla EU:ssa saumatonta, turvallista ja yhteentoimivaa pääsyä digitaalisiin julkisiin palveluihin, jotka on suunniteltu vastaamaan tehokkaasti ihmisten tarpeisiin, mukaan lukien erityisesti digitaaliset terveys- ja hoitopalvelut, erityisesti sähköisten potilaskertomusten saatavuus.

III LUKU

Valinnanvapaus

Vuorovaikutus algoritmien ja tekoälyjärjestelmien kanssa

| 8. | Tekoälyn olisi helpotettava ihmisten elämää, ja sen perimmäisenä tavoitteena olisi oltava ihmisten hyvinvoinnin lisääminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kaikkien olisi voitava hyötyä algoritmi- ja tekoälyjärjestelmien eduista muun muassa tekemällä omia tietoon perustuvia valintoja digitaalisessa ympäristössä, samalla kun heitä suojellaan terveydelle, turvallisuudelle ja perusoikeuksille aiheutuvilta riskeiltä ja haitoilta.
  Sitoudumme






  a) | edistämään ihmiskeskeisiä, luotettavia ja eettisiä tekoälyjärjestelmiä koko niiden kehittämisen, käyttöönoton ja käytön ajan EU:n arvojen mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

9.

Sitoudumme

a)

edistämään ihmiskeskeisiä, luotettavia ja eettisiä tekoälyjärjestelmiä koko niiden kehittämisen, käyttöönoton ja käytön ajan EU:n arvojen mukaisesti,

| b) | varmistamaan algoritmien ja tekoälyn käytön riittävän avoimuuden ja sen, että ihmisillä on mahdollisuus käyttää niitä ja että he ovat niistä tietoisia toimiessaan vuorovaikutuksessa niiden kanssa, |
| --- | --- |

b)

varmistamaan algoritmien ja tekoälyn käytön riittävän avoimuuden ja sen, että ihmisillä on mahdollisuus käyttää niitä ja että he ovat niistä tietoisia toimiessaan vuorovaikutuksessa niiden kanssa,

| c) | varmistamaan, että algoritmijärjestelmät perustuvat riittäviin tietoaineistoihin, jotta vältetään syrjintä ja mahdollistetaan ihmisten suorittama valvonta aina, kun on kyse ihmisten turvallisuuteen ja perusoikeuksiin vaikuttavista tuloksista, |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että algoritmijärjestelmät perustuvat riittäviin tietoaineistoihin, jotta vältetään syrjintä ja mahdollistetaan ihmisten suorittama valvonta aina, kun on kyse ihmisten turvallisuuteen ja perusoikeuksiin vaikuttavista tuloksista,

| d) | varmistamaan, että teknologiaa, kuten tekoälyä, ei käytetä ihmisten valintojen ennalta määrittämiseen esimerkiksi terveydenhuollossa, koulutuksessa, työllisyydessä ja yksityiselämässä, |
| --- | --- |

d)

varmistamaan, että teknologiaa, kuten tekoälyä, ei käytetä ihmisten valintojen ennalta määrittämiseen esimerkiksi terveydenhuollossa, koulutuksessa, työllisyydessä ja yksityiselämässä,

| e) | tarjoamaan suojatoimia ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, myös edistämällä luotettavia standardeja, sen varmistamiseksi, että tekoäly ja digitaaliset järjestelmät ovat aina turvallisia ja että niitä käytetään perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen, |
| --- | --- |

e)

tarjoamaan suojatoimia ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, myös edistämällä luotettavia standardeja, sen varmistamiseksi, että tekoäly ja digitaaliset järjestelmät ovat aina turvallisia ja että niitä käytetään perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen,

| f) | toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tekoälyätutkimuksessa noudatetaan korkeimpia eettisiä normeja ja asiaankuuluvaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

f)

toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tekoälyätutkimuksessa noudatetaan korkeimpia eettisiä normeja ja asiaankuuluvaa EU:n lainsäädäntöä.

Oikeudenmukainen digitaalinen ympäristö

| 10. | Jokaisen olisi voitava tosiasiallisesti ja vapaasti valita käyttämänsä verkkopalvelut objektiivisten, avointen, helposti saatavilla olevien ja luotettavien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kaikilla olisi oltava mahdollisuus kilpailla oikeudenmukaisesti ja innovoida digitaalisessa ympäristössä. Tämän pitäisi hyödyttää myös yrityksiä, kuten pk-yrityksiä.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan reiluun kilpailuun perustuvan suojatun ja turvallisen digitaalisen ympäristön, jossa suojellaan perusoikeuksia, varmistetaan käyttäjien oikeudet ja kuluttajansuoja digitaalisilla sisämarkkinoilla ja määritellään huolellisesti alustojen, erityisesti suurten toimijoiden ja portinvartijoiden, vastuut, |
| --- | --- | --- |

11.

Sitoudumme

a)

varmistamaan reiluun kilpailuun perustuvan suojatun ja turvallisen digitaalisen ympäristön, jossa suojellaan perusoikeuksia, varmistetaan käyttäjien oikeudet ja kuluttajansuoja digitaalisilla sisämarkkinoilla ja määritellään huolellisesti alustojen, erityisesti suurten toimijoiden ja portinvartijoiden, vastuut,

| b) | edistämään yhteentoimivuutta, avoimuutta, avointa teknologiaa ja standardeja keinona vahvistaa entisestään luottamusta teknologiaan sekä kuluttajien kykyä tehdä itsenäisiä ja tietoon perustuvia valintoja. |
| --- | --- |

b)

edistämään yhteentoimivuutta, avoimuutta, avointa teknologiaa ja standardeja keinona vahvistaa entisestään luottamusta teknologiaan sekä kuluttajien kykyä tehdä itsenäisiä ja tietoon perustuvia valintoja.

IV LUKU

Osallistuminen digitaaliseen julkiseen tilaan

| 12. | Kaikilla olisi oltava pääsy luotettavaan, monimuotoiseen ja monikieliseen digitaaliseen ympäristöön. Erilaisten sisältöjen saatavuus edistää moniarvoista julkista keskustelua ja tehokasta osallistumista demokratiaan syrjimättömällä tavalla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Jokaisella on oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen sekä kokoontumis- ja järjestäytymisvapauteen digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Jokaisen olisi voitava saada tietoja käyttämiensä mediapalvelujen omistajasta ja niiden valvojasta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Verkkoalustojen, erityisesti erittäin suurten verkkoalustojen, olisi tuettava vapaata demokraattista keskustelua verkossa. Koska erittäin suurten verkkoalustojen palveluilla on rooli yleisen mielipiteen ja keskustelun muokkaamisessa, niiden olisi lievennettävä riskejä, joita aiheutuu niiden palvelujen toiminnasta ja käytöstä, myös misinformaatio- ja disinformaatiokampanjoiden osalta, ja suojeltava sananvapautta.
  Sitoudumme






  a) | jatkossakin turvaamaan verkossa kaikki perusoikeudet, erityisesti sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, mukaan lukien median vapaus ja moniarvoisuus, |
| --- | --- | --- |

15.

Sitoudumme

a)

jatkossakin turvaamaan verkossa kaikki perusoikeudet, erityisesti sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, mukaan lukien median vapaus ja moniarvoisuus,

| b) | tukemaan digitaaliteknologian kehittämistä ja parasta käyttöä ihmisten vaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edistämiseksi, |
| --- | --- |

b)

tukemaan digitaaliteknologian kehittämistä ja parasta käyttöä ihmisten vaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edistämiseksi,

| c) | toteuttamaan oikeasuhtaisia toimenpiteitä kaikenlaisen laittoman sisällön torjumiseksi perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen, mukaan lukien oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen, ja asettamatta yleisiä valvontavelvoitteita tai harjoittamatta sensuuria, |
| --- | --- |

c)

toteuttamaan oikeasuhtaisia toimenpiteitä kaikenlaisen laittoman sisällön torjumiseksi perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen, mukaan lukien oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen, ja asettamatta yleisiä valvontavelvoitteita tai harjoittamatta sensuuria,

| d) | luomaan sellaisen digitaalisen ympäristön, jossa ihmisiä suojellaan disinformaatiolta, tiedon manipuloinnilta ja muulta haitalliselta sisällöltä, kuten häirinnältä ja sukupuoleen perustuvalta väkivallalta, |
| --- | --- |

d)

luomaan sellaisen digitaalisen ympäristön, jossa ihmisiä suojellaan disinformaatiolta, tiedon manipuloinnilta ja muulta haitalliselta sisällöltä, kuten häirinnältä ja sukupuoleen perustuvalta väkivallalta,

| e) | tukemaan sellaisen digitaalisen sisällön tosiasiallista saatavuutta, joka heijastaa EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, |
| --- | --- |

e)

tukemaan sellaisen digitaalisen sisällön tosiasiallista saatavuutta, joka heijastaa EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta,

| f) | antamaan yksilöille mahdollisuuden tehdä vapaita ja erillisiä valintoja ja rajoittamaan erityisesti kohdennetun mainonnan kautta tapahtuvaa haavoittuvuuksien ja vinoumien hyödyntämistä. |
| --- | --- |

f)

antamaan yksilöille mahdollisuuden tehdä vapaita ja erillisiä valintoja ja rajoittamaan erityisesti kohdennetun mainonnan kautta tapahtuvaa haavoittuvuuksien ja vinoumien hyödyntämistä.

V LUKU

Turvallisuus ja voimaannuttaminen

Suojattu ja turvallinen digitaalinen ympäristö

| 16. | Kaikilla olisi oltava pääsy digitaaliteknologiaan, -tuotteisiin ja -palveluihin, jotka on suunniteltu niin, että ne ovat suojattuja ja turvallisia ja suojaavat yksityisyyttä. Näin voidaan varmistaa käsiteltävien tietojen luottamuksellisuuden, eheyden, saatavuuden ja oikeellisuuden korkea taso.
  Sitoudumme






  a) | toteuttamaan lisätoimenpiteitä tuotteiden jäljitettävyyden edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että digitaalisilla sisämarkkinoilla tarjotaan ainoastaan turvallisia ja EU:n lainsäädännön mukaisia tuotteita, |
| --- | --- | --- |

16.

Sitoudumme

a)

toteuttamaan lisätoimenpiteitä tuotteiden jäljitettävyyden edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että digitaalisilla sisämarkkinoilla tarjotaan ainoastaan turvallisia ja EU:n lainsäädännön mukaisia tuotteita,

| b) | suojaamaan yksityishenkilöitä, yrityksiä ja julkisia laitoksia kyberturvallisuusriskeiltä ja kyberrikollisuudelta, muun muassa tietoturvaloukkauksilta, identiteettivarkauksilta ja manipuloinnilta. Tähän sisältyvät sisämarkkinoille saatettujen yhteenliitettyjen tuotteiden kyberturvallisuusvaatimukset, |
| --- | --- |

b)

suojaamaan yksityishenkilöitä, yrityksiä ja julkisia laitoksia kyberturvallisuusriskeiltä ja kyberrikollisuudelta, muun muassa tietoturvaloukkauksilta, identiteettivarkauksilta ja manipuloinnilta. Tähän sisältyvät sisämarkkinoille saatettujen yhteenliitettyjen tuotteiden kyberturvallisuusvaatimukset,

| c) | torjumaan niitä, jotka pyrkivät heikentämään verkkoturvallisuutta ja digitaalisen ympäristön eheyttä EU:ssa tai jotka edistävät väkivaltaa ja vihaa digitaalisin keinoin, ja asettamaan kyseiset tahot vastuuseen. |
| --- | --- |

c)

torjumaan niitä, jotka pyrkivät heikentämään verkkoturvallisuutta ja digitaalisen ympäristön eheyttä EU:ssa tai jotka edistävät väkivaltaa ja vihaa digitaalisin keinoin, ja asettamaan kyseiset tahot vastuuseen.

Yksityisyyden suoja ja omien tietojen valvonta

| 17. | Jokaisella on oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan. Viimeksi mainittuun oikeuteen kuuluu se, että yksilöt voivat valvoa, miten heidän henkilötietojaan käytetään ja kenen kanssa ne jaetaan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jokaisella on oikeus viestintänsä ja sähköisissä laitteissaan olevien tietojensa luottamuksellisuuteen ja oikeus olla joutumatta laittomien valvonta-, jäljitys- tai kuuntelutoimenpiteiden kohteeksi verkossa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Jokaisen olisi voitava määrittää digitaalinen perintönsä ja päättää, mitä heidän henkilökohtaisille tileilleen ja tiedoilleen tapahtuu heidän kuolemansa jälkeen.
  Sitoudumme






  a) | varmistamaan, että kaikki voivat tosiasiallisesti valvoa omia henkilötietojaan ja muita kuin henkilötietojaan EU:n tietosuojasääntöjen ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

19.

Sitoudumme

a)

varmistamaan, että kaikki voivat tosiasiallisesti valvoa omia henkilötietojaan ja muita kuin henkilötietojaan EU:n tietosuojasääntöjen ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti,

| b) | varmistamaan tehokkaasti, että yksilöillä on mahdollisuus siirtää omat henkilötietonsa ja muut kuin henkilötietonsa helposti eri digitaalisten palvelujen välillä siirrettävyyttä koskevien oikeuksien mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

varmistamaan tehokkaasti, että yksilöillä on mahdollisuus siirtää omat henkilötietonsa ja muut kuin henkilötietonsa helposti eri digitaalisten palvelujen välillä siirrettävyyttä koskevien oikeuksien mukaisesti,

| c) | suojaamaan tehokkaasti viestintää kolmansien osapuolten luvattomalta pääsyltä, |
| --- | --- |

c)

suojaamaan tehokkaasti viestintää kolmansien osapuolten luvattomalta pääsyltä,

| d) | kieltämään laittoman tunnistamisen ja toimintatietojen laittoman säilyttämisen. |
| --- | --- |

d)

kieltämään laittoman tunnistamisen ja toimintatietojen laittoman säilyttämisen.

Lasten ja nuorten suojelu ja voimaannuttaminen digitaalisessa ympäristössä

| 20. | Lapsille ja nuorille olisi annettava mahdollisuus tehdä turvallisia ja tietoon perustuvia valintoja ja ilmaista luovuuttaan digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ikätasolle sopivien materiaalien ja palvelujen pitäisi parantaa lasten ja nuorten kokemuksia, hyvinvointia ja osallistumista digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lasten ja nuorten oikeuteen saada suojelua kaikilta rikoksilta, jotka tehdään digitaaliteknologian avulla tai joita helpotetaan sen avulla.
  Sitoudumme






  a) | tarjoamaan kaikille lapsille ja nuorille mahdollisuuksia hankkia tarvittavat taidot ja osaaminen, mukaan lukien medialukutaito ja kriittinen ajattelu, jotta he voivat navigoida digitaalisessa ympäristössä ja osallistua siihen aktiivisesti ja turvallisesti sekä tehdä tietoon perustuvia valintoja, |
| --- | --- | --- |

22.

Sitoudumme

a)

tarjoamaan kaikille lapsille ja nuorille mahdollisuuksia hankkia tarvittavat taidot ja osaaminen, mukaan lukien medialukutaito ja kriittinen ajattelu, jotta he voivat navigoida digitaalisessa ympäristössä ja osallistua siihen aktiivisesti ja turvallisesti sekä tehdä tietoon perustuvia valintoja,

| b) | edistämään lasten ja nuorten myönteisiä kokemuksia ikätasolle sopivassa ja turvallisessa digitaalisessa ympäristössä, |
| --- | --- |

b)

edistämään lasten ja nuorten myönteisiä kokemuksia ikätasolle sopivassa ja turvallisessa digitaalisessa ympäristössä,

| c) | suojelemaan kaikkia lapsia ja nuoria verkkovälitteiseltä haitalliselta ja laittomalta sisällöltä, hyväksikäytöltä, manipuloinnilta ja väärinkäytöltä sekä estämään digitaalisen tilan käytön rikosten tekemiseen tai helpottamiseen, |
| --- | --- |

c)

suojelemaan kaikkia lapsia ja nuoria verkkovälitteiseltä haitalliselta ja laittomalta sisällöltä, hyväksikäytöltä, manipuloinnilta ja väärinkäytöltä sekä estämään digitaalisen tilan käytön rikosten tekemiseen tai helpottamiseen,

| d) | suojelemaan kaikkia lapsia ja nuoria laittomalta jäljittämiseltä, profiloinnilta ja kohdentamistoimilta, joita toteutetaan erityisesti kaupallisiin tarkoituksiin, |
| --- | --- |

d)

suojelemaan kaikkia lapsia ja nuoria laittomalta jäljittämiseltä, profiloinnilta ja kohdentamistoimilta, joita toteutetaan erityisesti kaupallisiin tarkoituksiin,

| e) | ottamaan lapset ja nuoret mukaan heitä koskevien digitaalipolitiikkojen kehittämiseen. |
| --- | --- |

e)

ottamaan lapset ja nuoret mukaan heitä koskevien digitaalipolitiikkojen kehittämiseen.

VI LUKU

Kestävyys

| 23. | Merkittävien ympäristöhaittojen välttämiseksi ja kiertotalouden edistämiseksi digitaaliset tuotteet ja palvelut olisi suunniteltava, tuotettava, käytettävä, korjattava, kierrätettävä ja hävitettävä siten, että vähennetään niiden kielteisiä ympäristövaikutuksia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia ja vältetään niiden ennenaikainen vanheneminen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kaikilla olisi oltava mahdollisuus saada täsmällistä ja helppotajuista tietoa digitaalisten tuotteiden ja palvelujen ympäristövaikutuksista, energiankulutuksesta, korjattavuudesta ja elinkaaresta, jotta he voivat tehdä vastuullisia valintoja.
  Sitoudumme






  a) | tukemaan sellaisen kestävän digitaaliteknologian kehittämistä ja käyttöä, jolla on mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja yhteiskuntaan, |
| --- | --- | --- |

24.

Sitoudumme

a)

tukemaan sellaisen kestävän digitaaliteknologian kehittämistä ja käyttöä, jolla on mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja yhteiskuntaan,

| b) | luomaan kannustimia kestäville kuluttajavalinnoille ja liiketoimintamalleille sekä edistämään yritysten kestävää ja vastuullista käyttäytymistä digitaalisten tuotteiden ja palvelujen maailmanlaajuisissa arvoketjuissa, myös pakkotyön torjumiseksi, |
| --- | --- |

b)

luomaan kannustimia kestäville kuluttajavalinnoille ja liiketoimintamalleille sekä edistämään yritysten kestävää ja vastuullista käyttäytymistä digitaalisten tuotteiden ja palvelujen maailmanlaajuisissa arvoketjuissa, myös pakkotyön torjumiseksi,

| c) | edistämään ympäristöön ja ilmastoon myönteisesti vaikuttavien innovatiivisten digitaaliteknologioiden kehittämistä, käyttöönottoa ja aktiivista käyttöä vihreän siirtymän nopeuttamiseksi, |
| --- | --- |

c)

edistämään ympäristöön ja ilmastoon myönteisesti vaikuttavien innovatiivisten digitaaliteknologioiden kehittämistä, käyttöönottoa ja aktiivista käyttöä vihreän siirtymän nopeuttamiseksi,

| d) | edistämään digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kestävyysstandardeja ja -merkintöjä. |
| --- | --- |

d)

edistämään digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kestävyysstandardeja ja -merkintöjä.

---

(1)  2020/2216(INI); 2020/2018(INL); 2020/2019(INL); 2020/2022(INI); 2020/2012(INL); 2020/2014(INL); 2020/2015 (INI); 2020/2017 (INI); 2019/2186(INI); 2019/2181(INL); 2022/2266 (INI).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/8

---

Euron kurssi (1)

20. tammikuuta 2023

(2023/C 23/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0826 |
| JPY | Japanin jeniä | 140,86 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4391 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87600 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,1655 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9962 |
| ISK | Islannin kruunua | 154,30 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,7135 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,922 |
| HUF | Unkarin forinttia | 395,88 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7100 |
| RON | Romanian leuta | 4,9258 |
| TRY | Turkin liiraa | 20,3566 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5619 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4583 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4775 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6852 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4311 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 336,47 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,5770 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3425 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 367,67 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6395 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,958 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 35,455 |
| BRL | Brasilian realia | 5,6271 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,4865 |
| INR | Intian rupiaa | 87,8170 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0826

JPY

Japanin jeniä

140,86

DKK

Tanskan kruunua

7,4391

GBP

Englannin puntaa

0,87600

SEK

Ruotsin kruunua

11,1655

CHF

Sveitsin frangia

0,9962

ISK

Islannin kruunua

154,30

NOK

Norjan kruunua

10,7135

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,922

HUF

Unkarin forinttia

395,88

PLN

Puolan zlotya

4,7100

RON

Romanian leuta

4,9258

TRY

Turkin liiraa

20,3566

AUD

Australian dollaria

1,5619

CAD

Kanadan dollaria

1,4583

HKD

Hongkongin dollaria

8,4775

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6852

SGD

Singaporen dollaria

1,4311

KRW

Etelä-Korean wonia

1 336,47

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,5770

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3425

IDR

Indonesian rupiaa

16 367,67

MYR

Malesian ringgitiä

4,6395

PHP

Filippiinien pesoa

58,958

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

35,455

BRL

Brasilian realia

5,6271

MXN

Meksikon pesoa

20,4865

INR

Intian rupiaa

87,8170

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/9

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

Annettu 19 päivänä tammikuuta 2022,

olla käyttämättä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 1 ja 4 artiklassa tarkoitettua sille kuuluvaa toimivaltaa

(Asia C.1887 — Mediaset — Article 265 Invitation to Act)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 307)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 23/03)

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 19 päivänä marraskuuta 2021 alankomaalaiselta yritykseltä MFE – MEDIAFOREUROPE N.V., aiemmin Mediaset N.V., jäljempänä ’Mediaset’, SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla tehdyn toimintakehotuksen, jossa komissiota pyydettiin päättämään, onko se toimivaltainen tutkimaan ehdotetun keskittymän, jäljempänä ’liiketoimi’, johon osallistuvat ranskalainen Télévision Française 1 S.A., jäljempänä ’TF1’, ja ranskalainen Métropole Télévision S.A., jäljempänä ’M6’.

1.   OSAPUOLET JA LIIKETOIMI

OSAPUOLET JA LIIKETOIMI

| (2) | TF1 on Bouygues S.A:n, jäljempänä ’Bouygues’, yksinomaisessa määräysvallassa. Bouygues omistaa 43,7 prosentin osuuden TF1:stä. Bouygues toimii rakennus-, televiestintä- ja media-alalla. TF1:n pääasiallisena toimintana on televisiokanavien tarjonta tukkutasolla suoraan tai tytäryhtiöiden kautta. TF1 harjoittaa myös muuta toimintaa, joka liittyy sen pääasialliseen toimintaan televisiolähetystoiminnan harjoittajana, kuten audiovisuaalisen ja elokuvasisällön tuotantoa, audiovisuaalisten oikeuksien hankintaa, mainostilan markkinointia, DVD- ja CD-levyjen toimittamista ja jakelua, antennituotteiden kehittämistä sekä digitaalisten ja interaktiivisten palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

(2)

TF1 on Bouygues S.A:n, jäljempänä ’Bouygues’, yksinomaisessa määräysvallassa. Bouygues omistaa 43,7 prosentin osuuden TF1:stä. Bouygues toimii rakennus-, televiestintä- ja media-alalla. TF1:n pääasiallisena toimintana on televisiokanavien tarjonta tukkutasolla suoraan tai tytäryhtiöiden kautta. TF1 harjoittaa myös muuta toimintaa, joka liittyy sen pääasialliseen toimintaan televisiolähetystoiminnan harjoittajana, kuten audiovisuaalisen ja elokuvasisällön tuotantoa, audiovisuaalisten oikeuksien hankintaa, mainostilan markkinointia, DVD- ja CD-levyjen toimittamista ja jakelua, antennituotteiden kehittämistä sekä digitaalisten ja interaktiivisten palvelujen kehittämistä.

| (3) | M6 on RTL Group S.A:n, jäljempänä ’RTL’, yksinomaisessa määräysvallassa. RTL omistaa 48,26 prosentin osuuden M6:sta ja on itse puolestaan Bertelsmann SE & Co. KGaA:n, jäljempänä ’Bertelsmann’, yksinomaisessa määräysvallassa. Bertelsmann omistaa 76,28 prosentin osuuden RTL:stä. M6:n pääasiallisena toimintana on televisiokanavien tarjonta tukkutasolla suoraan tai tytäryhtiöiden kautta. Lisäksi M6 harjoittaa muuta toimintaa, joka liittyy sen pääasialliseen toimintaan televisiolähetystoiminnan harjoittajana, kuten audiovisuaalisen ja elokuvasisällön tuotantoa, audiovisuaalisten oikeuksien hankintaa, mainostilan markkinointia, DVD- ja CD-levyjen toimittamista ja jakelua sekä antennituotteiden ja digitaalisten palvelujen kehittämistä. Lisäksi M6:lla on määräysvalta RTL France -radiokonsernissa, jolla on useita radio-ohjelmien lähettämistä Ranskassa koskevia toimilupia ja joka kehittää erilaisia näiden radiopalvelujen toimintaan liittyviä toimintoja. |
| --- | --- |

(3)

M6 on RTL Group S.A:n, jäljempänä ’RTL’, yksinomaisessa määräysvallassa. RTL omistaa 48,26 prosentin osuuden M6:sta ja on itse puolestaan Bertelsmann SE & Co. KGaA:n, jäljempänä ’Bertelsmann’, yksinomaisessa määräysvallassa. Bertelsmann omistaa 76,28 prosentin osuuden RTL:stä. M6:n pääasiallisena toimintana on televisiokanavien tarjonta tukkutasolla suoraan tai tytäryhtiöiden kautta. Lisäksi M6 harjoittaa muuta toimintaa, joka liittyy sen pääasialliseen toimintaan televisiolähetystoiminnan harjoittajana, kuten audiovisuaalisen ja elokuvasisällön tuotantoa, audiovisuaalisten oikeuksien hankintaa, mainostilan markkinointia, DVD- ja CD-levyjen toimittamista ja jakelua sekä antennituotteiden ja digitaalisten palvelujen kehittämistä. Lisäksi M6:lla on määräysvalta RTL France -radiokonsernissa, jolla on useita radio-ohjelmien lähettämistä Ranskassa koskevia toimilupia ja joka kehittää erilaisia näiden radiopalvelujen toimintaan liittyviä toimintoja.

| (4) | [Liiketoimen kuvaus] Liiketoimen jälkeen Bouygues omistaa noin 30 prosenttia ja Bertelsmann RTL:n kautta noin 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta. |
| --- | --- |

(4)

[Liiketoimen kuvaus] Liiketoimen jälkeen Bouygues omistaa noin 30 prosenttia ja Bertelsmann RTL:n kautta noin 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta.

2.   TOSISEIKAT JA MENETTELY

TOSISEIKAT JA MENETTELY

| (5) | TF1, M6, Bouygues ja RTL ilmoittivat 17 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoittaneensa sopimuksen yksinomaisten neuvottelujen aloittamisesta TF1:n ja M6:n toimintojen yhdistämiseksi. Bouygues ja RTL allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2021 kaksi aiesopimusta. Näiden aiesopimusten jälkeen 8 päivänä heinäkuuta 2021 allekirjoitettiin Bouyguesin ja RTL:n välinen puitesopimus sekä TF1:n ja M6:n välinen liiketoimintojen yhdistämistä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimukset’. Bouygues ja RTL sopivat myös luonnoksesta liiketoimien toteutuessa tehtäväksi osakassopimukseksi, jäljempänä ’osakassopimus’. |
| --- | --- |

(5)

TF1, M6, Bouygues ja RTL ilmoittivat 17 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoittaneensa sopimuksen yksinomaisten neuvottelujen aloittamisesta TF1:n ja M6:n toimintojen yhdistämiseksi. Bouygues ja RTL allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2021 kaksi aiesopimusta. Näiden aiesopimusten jälkeen 8 päivänä heinäkuuta 2021 allekirjoitettiin Bouyguesin ja RTL:n välinen puitesopimus sekä TF1:n ja M6:n välinen liiketoimintojen yhdistämistä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimukset’. Bouygues ja RTL sopivat myös luonnoksesta liiketoimien toteutuessa tehtäväksi osakassopimukseksi, jäljempänä ’osakassopimus’.

| (6) | Ranskan kilpailuviranomainen, jäljempänä ’ADLC’, lähetti 29 päivänä lokakuuta 2021 kyselylomakkeen useille markkinatoimijoille, muun muassa Mediasetille, ja pyysi niiden näkemyksiä liiketoimesta. Kyselylomakkeen johdannossa ADLC toteaa, että kyselylomake koskee ehdotettua TF1:n ja [M6]:n välistä sulautumaa. [Sulautuman tuloksena syntyvä yritys] on [Bouyguesin] yksinomaisessa määräysvallassa. Tämän vuoksi markkinatestin johdannossa todetaan, että [liiketoimi] edellyttää Ranskan kilpailun sääntelystä vastaavan riippumattoman hallintoviranomaisen [ADLC:n] hyväksyntää. |
| --- | --- |

(6)

Ranskan kilpailuviranomainen, jäljempänä ’ADLC’, lähetti 29 päivänä lokakuuta 2021 kyselylomakkeen useille markkinatoimijoille, muun muassa Mediasetille, ja pyysi niiden näkemyksiä liiketoimesta. Kyselylomakkeen johdannossa ADLC toteaa, että kyselylomake koskee ehdotettua TF1:n ja [M6]:n välistä sulautumaa. [Sulautuman tuloksena syntyvä yritys] on [Bouyguesin] yksinomaisessa määräysvallassa. Tämän vuoksi markkinatestin johdannossa todetaan, että [liiketoimi] edellyttää Ranskan kilpailun sääntelystä vastaavan riippumattoman hallintoviranomaisen [ADLC:n] hyväksyntää.

| (7) | Mediaset lähetti komissiolle 19 päivänä marraskuuta 2021 toimintakehotuksen. Mediaset toteaa erityisesti, että toisin kuin ADLC päätteli, sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa ja sillä on siten EU:n laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

(7)

Mediaset lähetti komissiolle 19 päivänä marraskuuta 2021 toimintakehotuksen. Mediaset toteaa erityisesti, että toisin kuin ADLC päätteli, sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa ja sillä on siten EU:n laajuinen ulottuvuus.

3.   EU:N LAAJUINEN ULOTTUVUUS

EU:N LAAJUINEN ULOTTUVUUS

3.1.   Asiaa koskevat oikeussäännöt

Asiaa koskevat oikeussäännöt

| (8) | Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on yksinomainen toimivalta arvioida keskittymiä, joilla on unionin laajuinen ulottuvuus. Sulautuma-asetuksen 1 artiklassa vahvistetaan kaksi vaihtoehtoista raja-arvoa sen määrittämiseksi, onko keskittymällä unionin laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

(8)

Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on yksinomainen toimivalta arvioida keskittymiä, joilla on unionin laajuinen ulottuvuus. Sulautuma-asetuksen 1 artiklassa vahvistetaan kaksi vaihtoehtoista raja-arvoa sen määrittämiseksi, onko keskittymällä unionin laajuinen ulottuvuus.

| (9) | Sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaan keskittymä on unionin laajuinen keskittymä, jos i) kaikkien siihen osallistuvien yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli viisi miljardia euroa ja ii) ainakin kahden siihen osallistuvan yrityksen unioninlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa, ellei jokaisen keskittymään osallistuvan yrityksen omasta, unionin alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(9)

Sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaan keskittymä on unionin laajuinen keskittymä, jos i) kaikkien siihen osallistuvien yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli viisi miljardia euroa ja ii) ainakin kahden siihen osallistuvan yrityksen unioninlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa, ellei jokaisen keskittymään osallistuvan yrityksen omasta, unionin alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta.

| (10) | Keskittymä, joka ei saavuta sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä raja-arvoja, on 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu unionin laajuinen keskittymä, jos i) kaikkien siihen osallistuvien yritysten yhteenlaskettumaailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 2,5 miljardia euroa, ii) kaikkien siihen osallistuvien yritysten vähintään kolmesta jäsenvaltiosta kertynyt yhteenlaskettu kokonaisliikevaihto on jokaisessa jäsenvaltiossa suurempi kuin 100 miljoonaa euroa, iii) ii alakohdassa tarkoitetuista vähintään kolmesta jäsenvaltiosta ainakin kahdelle keskittymään osallistuvista yrityksistä erikseen kertynyt kokonaisliikevaihto on jokaisessa jäsenvaltiossa yli 25 miljoonaa euroa ja iv) ainakin kahdelle keskittymään osallistuvista yrityksistä erikseen unioninlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa, jollei jokaisen keskittymään osallistuvan yrityksen omasta, unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(10)

Keskittymä, joka ei saavuta sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädettyjä raja-arvoja, on 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu unionin laajuinen keskittymä, jos i) kaikkien siihen osallistuvien yritysten yhteenlaskettumaailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 2,5 miljardia euroa, ii) kaikkien siihen osallistuvien yritysten vähintään kolmesta jäsenvaltiosta kertynyt yhteenlaskettu kokonaisliikevaihto on jokaisessa jäsenvaltiossa suurempi kuin 100 miljoonaa euroa, iii) ii alakohdassa tarkoitetuista vähintään kolmesta jäsenvaltiosta ainakin kahdelle keskittymään osallistuvista yrityksistä erikseen kertynyt kokonaisliikevaihto on jokaisessa jäsenvaltiossa yli 25 miljoonaa euroa ja iv) ainakin kahdelle keskittymään osallistuvista yrityksistä erikseen unioninlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa, jollei jokaisen keskittymään osallistuvan yrityksen omasta, unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta.

| (11) | Toimivallan määrittämisen kannalta on olennaista, että keskittymään osallistuvat yritykset ovat aktiivisia osapuolia toimissa, joissa ne sulautuvat tai hankkivat yrityksen määräysvaltaansa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti (2). |
| --- | --- |

(11)

Toimivallan määrittämisen kannalta on olennaista, että keskittymään osallistuvat yritykset ovat aktiivisia osapuolia toimissa, joissa ne sulautuvat tai hankkivat yrityksen määräysvaltaansa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti (2

| (12) | Yksinomaisen määräysvallan hankinnan yhteydessä keskittymään osallistuvia yrityksiä ovat hankkiva yritys ja hankinnan kohteena oleva yritys (3). |
| --- | --- |

(12)

Yksinomaisen määräysvallan hankinnan yhteydessä keskittymään osallistuvia yrityksiä ovat hankkiva yritys ja hankinnan kohteena oleva yritys (3

| (13) | Kun kyseessä on yhteisen määräysvallan hankkiminen uudessa yhteisyrityksessä ja yritys liittää olemassa olevan tytäryhtiönsä tai liiketoimintonsa, jossa sillä oli aiemmin yksinomainen määräysvalta, uuteen yhteisyritykseen, kutakin yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä hankkivaa yritystä pidetään keskittymään osallistuvana yrityksenä. Tässä tapauksessa yhteisyritykseen liitetyn yrityksen tai liiketoiminnon liikevaihto on osa alkuperäisen emoyhtiön liikevaihtoa (4). |
| --- | --- |

(13)

Kun kyseessä on yhteisen määräysvallan hankkiminen uudessa yhteisyrityksessä ja yritys liittää olemassa olevan tytäryhtiönsä tai liiketoimintonsa, jossa sillä oli aiemmin yksinomainen määräysvalta, uuteen yhteisyritykseen, kutakin yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä hankkivaa yritystä pidetään keskittymään osallistuvana yrityksenä. Tässä tapauksessa yhteisyritykseen liitetyn yrityksen tai liiketoiminnon liikevaihto on osa alkuperäisen emoyhtiön liikevaihtoa (4

3.2.   Liikevaihto

Liikevaihto

| (14) | Vuonna 2020 Bouyguesin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 34 700 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Bouygues saa näin ollen yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2020 Bouyguesin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 34 700 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Bouygues saa näin ollen yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta.

| (15) | Vuonna 2020 Bertelsmannin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 17 300 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Näin ollen Bertelsmann ei saa yli kahta kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta. |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 2020 Bertelsmannin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 17 300 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Näin ollen Bertelsmann ei saa yli kahta kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta.

| (16) | Vuonna 2020 M6:n maailmanlaajuinen liikevaihto oli 1 274 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Näin ollen M6 saa yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta. |
| --- | --- |

(16)

Vuonna 2020 M6:n maailmanlaajuinen liikevaihto oli 1 274 miljoonaa euroa, sen liikevaihto unionissa oli [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa ja Ranskassa puolestaan [liikevaihdon määrä] miljoonaa euroa. Näin ollen M6 saa yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan Ranskasta.

| (17) | Komissio toteaa, että 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt raja-arvot ylittyvät riippumatta siitä, otetaanko huomioon i) Bouyguesin ja M6:n liikevaihto vai ii) Bouyguesin ja Bertelsmannin liikevaihto. Jos otetaan huomioon ainoastaan Bouyguesin ja M6:n liikevaihto, liiketoimella ei kuitenkaan olisi unioninlaajuista ulottuvuutta, koska Bouygues ja M6 saavat yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta liikevaihdostaan Ranskasta. Jos otetaan huomioon Bouyguesin ja Bertelsmannin liikevaihto, liiketoimella olisi unioninlaajuinen ulottuvuus, koska Bertelsmann ei saa yli kahta kolmasosaa unioninlaajuisesta liikevaihdostaan Ranskasta. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt raja-arvot ylittyvät riippumatta siitä, otetaanko huomioon i) Bouyguesin ja M6:n liikevaihto vai ii) Bouyguesin ja Bertelsmannin liikevaihto. Jos otetaan huomioon ainoastaan Bouyguesin ja M6:n liikevaihto, liiketoimella ei kuitenkaan olisi unioninlaajuista ulottuvuutta, koska Bouygues ja M6 saavat yli kaksi kolmasosaa unioninlaajuisesta liikevaihdostaan Ranskasta. Jos otetaan huomioon Bouyguesin ja Bertelsmannin liikevaihto, liiketoimella olisi unioninlaajuinen ulottuvuus, koska Bertelsmann ei saa yli kahta kolmasosaa unioninlaajuisesta liikevaihdostaan Ranskasta.

| (18) | Tästä syystä on tarpeen määrittää, mitkä yritykset osallistuvat liiketoimeen. |
| --- | --- |

(18)

Tästä syystä on tarpeen määrittää, mitkä yritykset osallistuvat liiketoimeen.

3.3.   Liiketoimeen osallistuvat yritykset

Liiketoimeen osallistuvat yritykset

| (19) | ADLC ja Bouygues katsovat, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin yksinomaisessa määräysvallassa (5). Tässä tapauksessa liiketoimeen osallistuvat yritykset olisivat Bouygues ja M6, eikä keskittymällä olisi unioninlaajuista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

(19)

ADLC ja Bouygues katsovat, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin yksinomaisessa määräysvallassa (5

| (20) | Mediaset sitä vastoin katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa (6). Tässä tapauksessa liiketoimeen osallistuvat yritykset olisivat Bouygues ja Bertelsmann (7) ja keskittymällä olisi unioninlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

(20)

Mediaset sitä vastoin katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa (6

7

| (21) | Liiketoimeen osallistuvien yritysten laajuuden määrittämiseksi on ensin määritettävä sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvan määräysvallan luonne. |
| --- | --- |

(21)

Liiketoimeen osallistuvien yritysten laajuuden määrittämiseksi on ensin määritettävä sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvan määräysvallan luonne.

3.3.1.   Sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvan määräysvallan luonne

Sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvan määräysvallan luonne

3.3.1.1.   Johdanto sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintorakenteeseen

Johdanto sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintorakenteeseen

| (22) | Liiketoimen jälkeen Bouygues omistaa noin 30 prosenttia ja Bertelsmann RTL:n kautta noin 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta. |
| --- | --- |

(22)

Liiketoimen jälkeen Bouygues omistaa noin 30 prosenttia ja Bertelsmann RTL:n kautta noin 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta.

| (23) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhtiökokouksen, jäljempänä ’yhtiökokous’, osalta osakassopimuksen 2.5 artiklassa määrätään, että Bouygues ja Bertelsmann sopivat ennen yhtiökokousta yhteisestä kannasta kaikkiin esityslistan kohtiin. Jos asioista on erimielisyyttä, Bertelsmannin on periaatteessa äänestettävä Bouyguesin ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhtiökokouksen, jäljempänä ’yhtiökokous’, osalta osakassopimuksen 2.5 artiklassa määrätään, että Bouygues ja Bertelsmann sopivat ennen yhtiökokousta yhteisestä kannasta kaikkiin esityslistan kohtiin. Jos asioista on erimielisyyttä, Bertelsmannin on periaatteessa äänestettävä Bouyguesin ohjeiden mukaisesti.

| (24) | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallitus, jäljempänä ’hallitus’, koostuu 12 jäsenestä. Bouyguesilla on oikeus nimittää neljä johtajaa, mukaan lukien toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja, jäljempänä ’toimitusjohtaja’ (8), ja ehdottaa kahta riippumatonta johtajaa. Bertelsmannilla on oikeus nimittää kaksi johtajaa, mukaan lukien hallituksen varapuheenjohtaja, ja ehdottaa [Bertelsmannin ehdottama määrä] riippumatonta johtajaa. Osakassopimuksen 2.1.4 artiklan mukaan hallituksen päätökset tehdään annettujen äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan toimitusjohtajan ääni ratkaisee. Osakassopimuksen 2.1.2 artiklassa kohdassa määrätään, että Bouyguesin ja Bertelsmannin on sovittava yhteisestä kannasta kaikkiin hallituksen esityslistalla oleviin asioihin. Jos asioista on erimielisyyttä, Bertelsmannin on periaatteessa äänestettävä Bouyguesin ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallitus, jäljempänä ’hallitus’, koostuu 12 jäsenestä. Bouyguesilla on oikeus nimittää neljä johtajaa, mukaan lukien toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja, jäljempänä ’toimitusjohtaja’ (8

3.3.1.2.   Mediasetin perustelut

Mediasetin perustelut

| (25) | Mediaset katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa, seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(25)

Mediaset katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteisessä määräysvallassa, seuraavista syistä:

| (26) | Ensinnäkin Mediaset väittää, että liiketoimen rakenteen perusteella voidaan päätellä, että Bouyguesilla ja Bertelsmannilla on yhteinen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. Mediasetin mukaan Bouygues ei voi käyttää yksinomaista määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä, koska sillä on määräysvalta vain 30 prosenttiin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osakepääomasta. Mediaset huomauttaa, että liiketoimen toteuduttua Bertelsmann omistaa (RTL:n kautta) 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta. Näin ollen Bertelsmann on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toiseksi suurin osakkeenomistaja. |
| --- | --- |

(26)

Ensinnäkin Mediaset väittää, että liiketoimen rakenteen perusteella voidaan päätellä, että Bouyguesilla ja Bertelsmannilla on yhteinen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. Mediasetin mukaan Bouygues ei voi käyttää yksinomaista määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä, koska sillä on määräysvalta vain 30 prosenttiin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen osakepääomasta. Mediaset huomauttaa, että liiketoimen toteuduttua Bertelsmann omistaa (RTL:n kautta) 16 prosenttia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen pääomasta. Näin ollen Bertelsmann on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toiseksi suurin osakkeenomistaja.

| (27) | Mediaset toteaa toisena seikkana, että Bertelsmann on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen keskeinen ja strateginen osakas. Mediaset katsoo, että erityisesti Bertelsmannin hallituksen puheenjohtajan ja toimitusjohtajan Thomas Raben, jäljempänä ’toimitusjohtaja’, ja Bouyguesin pääjohtajan Olivier Roussat’n, jäljempänä ’pääjohtaja’, haastattelusta käy selvästi ilmi, että Bouygues ja Bertelsmann katsovat olevansa pitkäaikaisia kumppaneita, joilla on yhteinen näkemys markkinoista (9). Tämä ilmeni sijoittajille osoitetussa esityksessä, jossa TF1 ja M6 ilmoittivat, että RTL pysyy pitkän aikavälin strategisena osakkaana (10). Mediasetin mukaan tästä on lisäosoituksena Ranskan kauppalain L.233-10 §:ssä tarkoitetun yhtenäisen toiminnan toteuttaminen (11). Lisäksi ADLC käyttää tällaista yhtenäistä toimintaa yhtenä perusteena arvioidessaan yhden tai useamman yrityksen toisessa yrityksessä käyttämän määräysvallan luonnetta (12). |
| --- | --- |

(27)

Mediaset toteaa toisena seikkana, että Bertelsmann on sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen keskeinen ja strateginen osakas. Mediaset katsoo, että erityisesti Bertelsmannin hallituksen puheenjohtajan ja toimitusjohtajan Thomas Raben, jäljempänä ’toimitusjohtaja’, ja Bouyguesin pääjohtajan Olivier Roussat’n, jäljempänä ’pääjohtaja’, haastattelusta käy selvästi ilmi, että Bouygues ja Bertelsmann katsovat olevansa pitkäaikaisia kumppaneita, joilla on yhteinen näkemys markkinoista (9

10

11

12

| (28) | Mediaset toteaa kolmanneksi, että Bertelsmann on laajasti edustettuna sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintoelimissä (13). Mediaset huomauttaa, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäinen toimitusjohtaja olisi M6:n nykyinen hallituksen puheenjohtaja Nicolas de Tavernost. Mediaset huomauttaa myös, että Bouyguesille ja Bertelsmannille myönnettyjen johtajien määrä (Mediasetin mukaan neljä johtajaa Bouyguesille ja kaksi Bertelsmannille) ei mahdollista sitä, että Bouygues tai Bertelsmann toimisivat yksin, koska hallitus koostuu 12 johtajasta (14). |
| --- | --- |

(28)

Mediaset toteaa kolmanneksi, että Bertelsmann on laajasti edustettuna sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallintoelimissä (13

14

| (29) | Lisäksi Mediaset ilmoittaa, että Bouygues ja Bertelsmann ovat sopineet yhteisestä strategiasta, mikä on käynyt ilmi lehdistötiedotteesta ja sijoittajille osoitetuista esityksistä (15). |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi Mediaset ilmoittaa, että Bouygues ja Bertelsmann ovat sopineet yhteisestä strategiasta, mikä on käynyt ilmi lehdistötiedotteesta ja sijoittajille osoitetuista esityksistä (15

3.3.1.3.   ADLC:n ja Bouyguesin perustelut

ADLC:n ja Bouyguesin perustelut

| (30) | ADLC ja Bouygues katsovat, että liiketoimen rakenteella varmistetaan Bouyguesin yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä (16). |
| --- | --- |

(30)

ADLC ja Bouygues katsovat, että liiketoimen rakenteella varmistetaan Bouyguesin yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä (16

| (31) | Yhtiökokouksen osalta Bouygues korosti, että osakassopimuksen 2.5 artiklan mukaan Bouyguesin ja Bertelsmannin on kuultava toisiaan ennen yhtiökokousta ja pyrittävä määrittelemään yhteinen kanta kuhunkin esityslistan kohtaan. Jos Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä on erimielisyyksiä, Bouyguesin ehdottama kanta voittaa ja Bertelsmannin on äänestettävä Bouyguesin kannattamien päätösten puolesta (17). TF1:n ja M6:n yhtiökokousten aiempien osallistumisasteiden analyysin perusteella voidaan päätellä, että Bouyguesin ja Bertelsmannin yhteenlasketut äänioikeudet antavat molemmille yrityksille tosiasiallisen enemmistön yhtiökokouksissa. |
| --- | --- |

(31)

Yhtiökokouksen osalta Bouygues korosti, että osakassopimuksen 2.5 artiklan mukaan Bouyguesin ja Bertelsmannin on kuultava toisiaan ennen yhtiökokousta ja pyrittävä määrittelemään yhteinen kanta kuhunkin esityslistan kohtaan. Jos Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä on erimielisyyksiä, Bouyguesin ehdottama kanta voittaa ja Bertelsmannin on äänestettävä Bouyguesin kannattamien päätösten puolesta (17

| (32) | Hallituksen osalta Bouygues toteaa, että osakassopimuksen 2.1.1 artiklan mukaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksessa on 12 jäsentä, joista puolet, mukaan lukien puheenjohtaja, jolla on ratkaiseva äänivalta, on Bouyguesin nimittämiä (18). |
| --- | --- |

(32)

Hallituksen osalta Bouygues toteaa, että osakassopimuksen 2.1.1 artiklan mukaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksessa on 12 jäsentä, joista puolet, mukaan lukien puheenjohtaja, jolla on ratkaiseva äänivalta, on Bouyguesin nimittämiä (18

| (33) | Bouygues toteaa, että samoin kuin yhtiökokousten valmistelun yhteydessä Bouygues ja Bertelsmann voivat osakassopimuksen nojalla sovittaa kantansa yhteen ennen hallituksen kokousta (19). Jos Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä on erimielisyyksiä, Bouyguesin ehdottama kanta voittaa ja Bertelsmannin on äänestettävä Bouyguesin kannan mukaisesti (20). Bertelsmann voi poiketa Bouyguesin kannasta vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Osakassopimuksen 2.1.2 artiklassa määrätään erityisesti, että Bertelsmannin ei tarvitse noudattaa Bouyguesin kantaa, jos Bertelsmann tai joku sen hallituksessa olevista edustajista katsoo, että päätös on lainvastainen tai ristiriidassa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen etujen kanssa (21). Lisäksi Bouygues toteaa, että 2.1.4 artikla sisältää luettelon asioista, joiden osalta Bertelsmannin ei tarvitse äänestää Bouyguesin kannan mukaisesti, mutta tämän pitäisi koskea vain poikkeuksellisia päätöksiä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen arvoon ja joiden tarkoituksena on suojella vähemmistöosakkaiden etuja (22). |
| --- | --- |

(33)

Bouygues toteaa, että samoin kuin yhtiökokousten valmistelun yhteydessä Bouygues ja Bertelsmann voivat osakassopimuksen nojalla sovittaa kantansa yhteen ennen hallituksen kokousta (19

20

21

22

| (34) | Bouygues toteaa lisäksi, että sillä on yksinomainen määräysvalta kaikkiin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisiin päätöksiin, mukaan lukien liiketoimintasuunnitelma ja talousarvio, investoinnit ja johtajien nimitykset. Tältä osin Bouygues huomauttaa, että tosiseikat, jotka Mediaset esittää sen päätelmän tueksi, että Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä olisi yhteinen strategia, perustuvat lehdistötiedotteisiin, joissa ei esitetä sopimusten ja osakassopimuksen koko sisältöä (23). |
| --- | --- |

(34)

Bouygues toteaa lisäksi, että sillä on yksinomainen määräysvalta kaikkiin sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisiin päätöksiin, mukaan lukien liiketoimintasuunnitelma ja talousarvio, investoinnit ja johtajien nimitykset. Tältä osin Bouygues huomauttaa, että tosiseikat, jotka Mediaset esittää sen päätelmän tueksi, että Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä olisi yhteinen strategia, perustuvat lehdistötiedotteisiin, joissa ei esitetä sopimusten ja osakassopimuksen koko sisältöä (23

3.3.1.4.   Komission arvio

Komission arvio

(A)   Asiaa koskevat oikeussäännöt

| (35) | Toimivaltakysymyksistä annetussa konsolidoidussa tiedonannossa vahvistetaan, että yhteisen määräysvallan tapauksessa kahdella tai useammalla yrityksellä tai henkilöllä on mahdollisuus käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa toisessa yrityksessä. Ratkaisevalla vaikutusvallalla komissio tarkoittaa tavallisesti mahdollisuutta estää yritykselle strategisesti tärkeitä asioita koskevat päätökset. Näin ollen toisessa yrityksessä yhteisen määräysvallan hankkivien yritysten on päästävä yhteisymmärrykseen yhteisyrityksen toimintalinjaa koskevien päätösten tekemisestä ja niiden on toimittava yhteistyössä (24). |
| --- | --- |

(35)

Toimivaltakysymyksistä annetussa konsolidoidussa tiedonannossa vahvistetaan, että yhteisen määräysvallan tapauksessa kahdella tai useammalla yrityksellä tai henkilöllä on mahdollisuus käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa toisessa yrityksessä. Ratkaisevalla vaikutusvallalla komissio tarkoittaa tavallisesti mahdollisuutta estää yritykselle strategisesti tärkeitä asioita koskevat päätökset. Näin ollen toisessa yrityksessä yhteisen määräysvallan hankkivien yritysten on päästävä yhteisymmärrykseen yhteisyrityksen toimintalinjaa koskevien päätösten tekemisestä ja niiden on toimittava yhteistyössä (24

| (36) | Komissio määrittää yhteisen määräysvallan olemassaolon useilla perusteilla. |
| --- | --- |

(36)

Komissio määrittää yhteisen määräysvallan olemassaolon useilla perusteilla.

| (37) | Vaikka tapauksessa, jossa kahdella yrityksellä on yhtäläiset ääni- ja nimitysoikeudet päätöksentekoelimissä, saattaa olla kyse yhteisestä määräysvallasta, komissio ei pidä tätä välttämättömänä edellytyksenä. Näin ollen kysymys voi olla yhteisestä määräysvallasta, vaikka emoyhtiöillä ei olisikaan samaa äänimäärää tai edustusta hallintoelimissä. Tällaisesta tapauksesta on kysymys erityisesti silloin, jos vähemmistöosakkailla on ylimääräisiä oikeuksia, jotka antavat niille mahdollisuuden vastustaa yhteisyritykselle strategisesti ratkaisevia päätöksiä (25). Veto-oikeudet, jotka johtavat yhteiseen määräysvaltaan, koskevat yleensä päätöksiä kysymyksistä, jotka liittyvät talousarvioon, liiketoimintasuunnitelmaan, suuriin investointeihin tai ylemmän johdon nimittämiseen. |
| --- | --- |

(37)

Vaikka tapauksessa, jossa kahdella yrityksellä on yhtäläiset ääni- ja nimitysoikeudet päätöksentekoelimissä, saattaa olla kyse yhteisestä määräysvallasta, komissio ei pidä tätä välttämättömänä edellytyksenä. Näin ollen kysymys voi olla yhteisestä määräysvallasta, vaikka emoyhtiöillä ei olisikaan samaa äänimäärää tai edustusta hallintoelimissä. Tällaisesta tapauksesta on kysymys erityisesti silloin, jos vähemmistöosakkailla on ylimääräisiä oikeuksia, jotka antavat niille mahdollisuuden vastustaa yhteisyritykselle strategisesti ratkaisevia päätöksiä (25

| (38) | Lisäksi komissio katsoo, että äänioikeuksien yhteinen käyttö voi johtaa yhteiseen määräysvaltaan. Vaikka erityisiä veto-oikeuksia ei olisi, kaksi tai useampi jostakin toisesta yrityksestä vähemmistöosuuden hankkivaa yritystä voi näin ollen saada yhteisen määräysvallan (26). Tällaisesta tapauksesta voi olla kysymys, jos vähemmistöosuudet voivat yhdessä tarjota mahdollisuuden määräysvaltaan hankinnan kohteena olevassa yrityksessä. Tällainen yhteistoiminta voi perustua oikeudellisesti velvoittavaan sopimukseen tai se voidaan osoittaa tosiseikkojen perusteella, erityisesti jos vähemmistöosakkailla on merkittävä yhteinen intressi (27). |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi komissio katsoo, että äänioikeuksien yhteinen käyttö voi johtaa yhteiseen määräysvaltaan. Vaikka erityisiä veto-oikeuksia ei olisi, kaksi tai useampi jostakin toisesta yrityksestä vähemmistöosuuden hankkivaa yritystä voi näin ollen saada yhteisen määräysvallan (26

27

| (39) | Lisäksi komissio ottaa huomioon muita seikkoja, kuten ratkaisevan äänivallan (28). Yhteistä määräysvaltaa ei voi esiintyä, jos ratkaiseva äänivalta on vain yhdellä emoyhtiöllä, sillä se johtaisi tämän yhtiön yksinomaiseen määräysvaltaan (29). Yhteinen määräysvalta on kuitenkin mahdollinen, jos ratkaisevan äänivallan merkitys ja vaikuttavuus on käytännössä rajoittunut (30). |
| --- | --- |

(39)

Lisäksi komissio ottaa huomioon muita seikkoja, kuten ratkaisevan äänivallan (28

29

30

(B)   Bertelsmannin veto-oikeudet sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä

| (40) | Kuten edellä (22)–(24) kohdassa on selostettu ja ellei toisin ole määrätty, Bertelsmannin on äänestettävä yhtenevästi Bouyguesin kanssa sekä hallituksen kokouksissa että yhtiökokouksissa. |
| --- | --- |

(40)

Kuten edellä (22)–(24) kohdassa on selostettu ja ellei toisin ole määrätty, Bertelsmannin on äänestettävä yhtenevästi Bouyguesin kanssa sekä hallituksen kokouksissa että yhtiökokouksissa.

| (41) | Osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa määrätään mekanismista, jonka avulla Bertelsmann [...] voi poikkeuksellisissa olosuhteissa äänestää ehdotusta vastaan tietyissä asioissa, joiden lukumäärä on määritelty (31). Komissio katsoo, että tämä mekanismi vastaa Bertelsmannin veto-oikeutta näissä asioissa. [Osakassopimusta koskevat tiedot] (32). Näin ollen Bertelsmannilla on veto-oikeus osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa luetelluissa asioissa. |
| --- | --- |

(41)

Osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa määrätään mekanismista, jonka avulla Bertelsmann [...] voi poikkeuksellisissa olosuhteissa äänestää ehdotusta vastaan tietyissä asioissa, joiden lukumäärä on määritelty (31

32

| (42) | Ensinnäkin osakassopimuksen 2.1.4 artikla sisältää luettelon asioista, joissa Bertelsmannilla on poikkeuksellisesti veto-oikeus. Tämä koskee erityisesti yhtiöjärjestyksen muuttamista, tilintarkastajien vaihtamista, osingonjakoperiaatteiden muuttamista, hallintosääntöjen muuttamista, osakepääoman korottamista, velan merkittävää lisäämistä ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen sitoutumista uuteen liiketoimintaan, joka ei kuulu sen kohteen piiriin. Näiden veto-oikeuksien osalta komissio toteaa, että nämä asiat eivät toimivaltakysymyksistä annetun konsolidoidun tiedonannon 66 kohdan mukaisesti koske sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisia päätöksiä. Bertelsmannin veto-oikeus koskee asioita, jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olemassaoloon, eikä se näin ollen voi antaa Bertelsmannille yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. Nämä veto-oikeudet vastaavat pikemminkin vähemmistöosakkaille yleensä annettavia veto-oikeuksia, joilla suojataan yhteisyritykseen sijoituksia tehneiden vähemmistöosakkaiden taloudellisia etuja. |
| --- | --- |

(42)

Ensinnäkin osakassopimuksen 2.1.4 artikla sisältää luettelon asioista, joissa Bertelsmannilla on poikkeuksellisesti veto-oikeus. Tämä koskee erityisesti yhtiöjärjestyksen muuttamista, tilintarkastajien vaihtamista, osingonjakoperiaatteiden muuttamista, hallintosääntöjen muuttamista, osakepääoman korottamista, velan merkittävää lisäämistä ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen sitoutumista uuteen liiketoimintaan, joka ei kuulu sen kohteen piiriin. Näiden veto-oikeuksien osalta komissio toteaa, että nämä asiat eivät toimivaltakysymyksistä annetun konsolidoidun tiedonannon 66 kohdan mukaisesti koske sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisia päätöksiä. Bertelsmannin veto-oikeus koskee asioita, jotka liittyvät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olemassaoloon, eikä se näin ollen voi antaa Bertelsmannille yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. Nämä veto-oikeudet vastaavat pikemminkin vähemmistöosakkaille yleensä annettavia veto-oikeuksia, joilla suojataan yhteisyritykseen sijoituksia tehneiden vähemmistöosakkaiden taloudellisia etuja.

| (43) | Osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa myönnetään Bertelsmannille lisäksi veto-oikeudet tietyntyyppisten investointien suhteen. Bertelsmannilla on erityisesti oikeus olla noudattamatta Bouyguesin ehdotusta i) sellaisesta osakkeiden, liiketoimintojen ja omaisuuserien sijoittamisesta, myynnistä tai hankinnasta, jonka määrä on yli [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti, ii) audiovisuaalista sisältöä koskevien oikeuksien hankinnoista, jotka ylittävät [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti vuodessa, iii) kaupallisista jakelujärjestelyistä, jotka ylittävät [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti vuodessa, iv) yhteisyrityksen tai kumppanuuden perustamisesta tai muusta takauksesta, jonka määrä ylittää [raja-arvon määrä] euroa, sekä yli [raja-arvon määrä] euron määrää koskevan oikeudenkäynnin aloittamisesta. Tältä osin komissio toteaa, että M6 ei ole koskaan ylittänyt osakassopimuksessa asetettuja raja-arvoja kymmenen viime vuoden aikana ja TF1 on ylittänyt ne vain hyvin poikkeuksellisesti (33). Bertelsmannin veto-oikeudet eivät siis ole sellaisia, että ne antaisivat Bertelsmannille veto-oikeuden sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tavanomaiseen liiketoimintaan. Kun otetaan huomioon vahvistetut määrät, nämä veto-oikeudet vastaavat oikeuksia, joilla tavanomaisesti suojellaan vähemmistöosakkaita. |
| --- | --- |

(43)

Osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa myönnetään Bertelsmannille lisäksi veto-oikeudet tietyntyyppisten investointien suhteen. Bertelsmannilla on erityisesti oikeus olla noudattamatta Bouyguesin ehdotusta i) sellaisesta osakkeiden, liiketoimintojen ja omaisuuserien sijoittamisesta, myynnistä tai hankinnasta, jonka määrä on yli [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti, ii) audiovisuaalista sisältöä koskevien oikeuksien hankinnoista, jotka ylittävät [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti vuodessa, iii) kaupallisista jakelujärjestelyistä, jotka ylittävät [raja-arvon määrä] euroa liiketoimea kohti vuodessa, iv) yhteisyrityksen tai kumppanuuden perustamisesta tai muusta takauksesta, jonka määrä ylittää [raja-arvon määrä] euroa, sekä yli [raja-arvon määrä] euron määrää koskevan oikeudenkäynnin aloittamisesta. Tältä osin komissio toteaa, että M6 ei ole koskaan ylittänyt osakassopimuksessa asetettuja raja-arvoja kymmenen viime vuoden aikana ja TF1 on ylittänyt ne vain hyvin poikkeuksellisesti (33

| (44) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa määrättyjen veto-oikeuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa määrättyjen veto-oikeuksien vuoksi.

| (45) | Bouygues ja Bertelsmann nimittävät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäisen toimitusjohtajan (34), joka on yksi neljästä Bouyguesin nimittämästä hallituksen jäsenestä. Myyntirajoitusjakson aikana (35) Bouygues voi Bertelsmannin kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen mutta ilman, että Bertelsmannilla on veto-oikeutta lopulliseen päätökseen, erottaa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan. Nimitettäessä tulevia toimitusjohtajia Bouyguesin on ehdotettava luetteloa, jossa on [...] ehdokasta [...]. Bertelsmann voi käyttää veto-oikeutta yhteen luettelossa olevaan ehdokkaaseen (36). Bouyguesilla on näin ollen lopullinen sananvalta [toimitusjohtajan] valinnassa, ellei Bertelsmann katso, että ehdokkaaseen liittyy vakavia eettisiä ongelmia (37). [...] (38). Tästä seuraa, että Bouyguesilla on sekä myyntirajoitusjakson aikana että sen jälkeen lopullinen sananvalta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimittämisessä ja erottamisessa. Bertelsmannilla on veto-oikeus vain [...] ja sellaisen ehdokkaan nimittämiseen, johon Bertelsmann katsoo liittyvän vakavia eettisiä ongelmia. Bertelsmannilla ei myöskään ole veto-oikeutta toimitusjohtajan erottamiseen. Näin ollen Bertelsmannin veto-oikeus sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimitysprosessissa muistuttaa kuulemisoikeutta, joka vastaa vähemmistöosakkaiden etujen suojaamiseksi tavallisesti myönnettäviä oikeuksia. Komissio toteaa myös, että Bouygues voi erottaa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäisen toimitusjohtajan viipymättä. |
| --- | --- |

(45)

Bouygues ja Bertelsmann nimittävät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäisen toimitusjohtajan (34

35

36

37

38

| (46) | Näin ollen komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhteistä määräysvaltaa, koska se osallistuu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimittämiseen ja erottamiseen. |
| --- | --- |

(46)

Näin ollen komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhteistä määräysvaltaa, koska se osallistuu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimittämiseen ja erottamiseen.

| (47) | Liiketoimintasuunnitelman ja talousarvion osalta komissio toteaa, että osakassopimuksen 2.2.1 artiklalla perustetaan talousarvion ja liiketoimintasuunnitelman valmistelusta vastaava tarkastusvaliokunta, joka koostuu yhdestä Bouyguesin nimittämästä johtajasta ja yhdestä Bertelsmannin nimittämästä johtajasta (39). [Bouygues ja Bertelsmann sopivat ensimmäisestä liiketoimintasuunnitelmasta.] (40) Lisäksi tulevissa liiketoimintasuunnitelmissa, joita Bertelsmann voi vastustaa vain, jos se katsoo niiden olevan ristiriidassa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen etujen kanssa (41), on noudatettava Bouyguesin ja Bertelsmannin sopimia tulo-, synergia- ja investointitavoitteita [...] (42). Näin ollen [tulevien liiketoimintasuunnitelmien osalta Bouygues voi ratkaisevan äänivaltansa vuoksi saada haluamansa päätöksen läpi hallituksessa] (43). Nämä tulevat liiketoimintasuunnitelmat ja talousarviot ovat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisia päätöksiä. |
| --- | --- |

(47)

Liiketoimintasuunnitelman ja talousarvion osalta komissio toteaa, että osakassopimuksen 2.2.1 artiklalla perustetaan talousarvion ja liiketoimintasuunnitelman valmistelusta vastaava tarkastusvaliokunta, joka koostuu yhdestä Bouyguesin nimittämästä johtajasta ja yhdestä Bertelsmannin nimittämästä johtajasta (39

40

41

42

43

| (48) | Komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhteistä määräysvaltaa sen mekanismin vuoksi, jolla käsitellään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tulevia liiketoimintasuunnitelmia ja talousarvioita ja hyväksytään ne. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoo, että Bertelsmannilla ei ole sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä yhteistä määräysvaltaa sen mekanismin vuoksi, jolla käsitellään sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tulevia liiketoimintasuunnitelmia ja talousarvioita ja hyväksytään ne.

| (49) | Näin ollen komissio toteaa, että Bertelsmannilla ei ole veto-oikeutta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisiin päätöksiin. |
| --- | --- |

(49)

Näin ollen komissio toteaa, että Bertelsmannilla ei ole veto-oikeutta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisiin päätöksiin.

(C)   Äänioikeuksien yhteinen käyttö

| (50) | Yhtiökokouksissa Bertelsmann voi vastustaa Bouyguesia ainoastaan osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa mainituissa tietyissä varatuissa asioissa (joita käsitellään edellä (42)–(44) kohdassa). |
| --- | --- |

(50)

Yhtiökokouksissa Bertelsmann voi vastustaa Bouyguesia ainoastaan osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa mainituissa tietyissä varatuissa asioissa (joita käsitellään edellä (42)–(44) kohdassa).

| (51) | Hallituksen osalta Bertelsmannilla on kuitenkin osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa esitettyjen tiettyjen varattujen asioiden ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimittämisen (jota käsitellään edellä (42)–(46) kohdassa) lisäksi oikeus vastustaa kaikkia päätöksiä, joita Bertelsmann pitää lainvastaisina tai jotka ovat ristiriidassa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen etujen kanssa (osakassopimuksen 2.1.2 artikla). |
| --- | --- |

(51)

Hallituksen osalta Bertelsmannilla on kuitenkin osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa esitettyjen tiettyjen varattujen asioiden ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajan nimittämisen (jota käsitellään edellä (42)–(46) kohdassa) lisäksi oikeus vastustaa kaikkia päätöksiä, joita Bertelsmann pitää lainvastaisina tai jotka ovat ristiriidassa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen etujen kanssa (osakassopimuksen 2.1.2 artikla).

| (52) | Osakassopimuksen 2.1.2 artiklassa määrättyyn yrityksen etua koskevaan poikkeukseen ei sovelleta mitään erityisiä ehtoja. Kuten Bouygues selitti, i) yrityksen etua koskeva poikkeus on kuitenkin tavanomainen eikä sitä käytetä vain erityisesti audiovisuaalialalla, ii) sitä on tarkoitus soveltaa vain äärimmäisissä tilanteissa ja iii) sen tavoitteena on välttää Bertelsmannin nimittämien johtajien henkilökohtainen siviili- ja/tai rikosoikeudellinen vastuu (44). Näin ollen komissio katsoo, että yrityksen etua koskevan poikkeuksen aineellinen soveltamisala on suppea. |
| --- | --- |

(52)

Osakassopimuksen 2.1.2 artiklassa määrättyyn yrityksen etua koskevaan poikkeukseen ei sovelleta mitään erityisiä ehtoja. Kuten Bouygues selitti, i) yrityksen etua koskeva poikkeus on kuitenkin tavanomainen eikä sitä käytetä vain erityisesti audiovisuaalialalla, ii) sitä on tarkoitus soveltaa vain äärimmäisissä tilanteissa ja iii) sen tavoitteena on välttää Bertelsmannin nimittämien johtajien henkilökohtainen siviili- ja/tai rikosoikeudellinen vastuu (44

| (53) | Tästä seuraa, että Bertelsmann ei voi oikeudellisesti käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen osakassopimuksen ehtojen mukaisesti. Komission on kuitenkin arvioitava, voisiko äänioikeuksien yhteinen käyttö toteutua myös tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

(53)

Tästä seuraa, että Bertelsmann ei voi oikeudellisesti käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen osakassopimuksen ehtojen mukaisesti. Komission on kuitenkin arvioitava, voisiko äänioikeuksien yhteinen käyttö toteutua myös tosiasiallisesti.

| (54) | Komissio toteaa, että Bertelsmannilla on audiovisuaalialan osaamista, joka ulottuu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimintaa pidemmälle. Vaikka Bertelsmann ei pysty viemään läpi omaa kantaansa, Bouyguesin ja Bertelsmannin on pyrittävä sopimaan yhteisestä äänestyskannasta ennen kaikkia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksen kokouksia tai yhtiökokousta. Tämän vuoksi Bouygues ja Bertelsmann voivat toimia yhtenä yksikkönä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen päätöksentekoelimissä. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäinen toimitusjohtaja jatkaa useiden tehtävien hoitamista Bertelsmannissa (45). |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa, että Bertelsmannilla on audiovisuaalialan osaamista, joka ulottuu sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimintaa pidemmälle. Vaikka Bertelsmann ei pysty viemään läpi omaa kantaansa, Bouyguesin ja Bertelsmannin on pyrittävä sopimaan yhteisestä äänestyskannasta ennen kaikkia sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksen kokouksia tai yhtiökokousta. Tämän vuoksi Bouygues ja Bertelsmann voivat toimia yhtenä yksikkönä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen päätöksentekoelimissä. Lisäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäinen toimitusjohtaja jatkaa useiden tehtävien hoitamista Bertelsmannissa (45

| (55) | Komissio toteaa kuitenkin, että Bouyguesilla on myös omaa audiovisuaalialan osaamista eikä se ole tältä osin riippuvainen Bertelsmannista. Bertelsmannilla ei myöskään ole merkittäviä kaupallisia suhteita sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen (46). Bouygues pidättää itsellään lisäksi oikeuden erottaa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtaja ilman, että Bertelsmann voi vastustaa sitä. |
| --- | --- |

(55)

Komissio toteaa kuitenkin, että Bouyguesilla on myös omaa audiovisuaalialan osaamista eikä se ole tältä osin riippuvainen Bertelsmannista. Bertelsmannilla ei myöskään ole merkittäviä kaupallisia suhteita sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen (46

| (56) | Näin ollen ei ole näyttöä siitä, että Bouyguesilla ja Bertelsmannilla olisi merkittävä yhteinen intressi. |
| --- | --- |

(56)

Näin ollen ei ole näyttöä siitä, että Bouyguesilla ja Bertelsmannilla olisi merkittävä yhteinen intressi.

| (57) | Koska tällaista yhteistä intressiä ei ole, komissio katsoo, että mahdolliset vähemmistöosakkaiden väliset vaihtelevat liittoutumat sulkevat yleensä pois oletuksen tosiasiallisesta yhteisestä määräysvallasta. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa olevan mahdollista, että Bouygues ja muut vähemmistöosakkaat äänestävät vastoin Bertelsmannin kantaa sekä hallituksessa että yhtiökokouksessa. |
| --- | --- |

(57)

Koska tällaista yhteistä intressiä ei ole, komissio katsoo, että mahdolliset vähemmistöosakkaiden väliset vaihtelevat liittoutumat sulkevat yleensä pois oletuksen tosiasiallisesta yhteisestä määräysvallasta. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio toteaa olevan mahdollista, että Bouygues ja muut vähemmistöosakkaat äänestävät vastoin Bertelsmannin kantaa sekä hallituksessa että yhtiökokouksessa.

| (58) | Lisäksi komissio toteaa, että jos Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä vallitsee erimielisyys, Bertelsmannin on säilytettävä omistusosuutensa vain myyntirajoitusjakson ajan ([myyntirajoitusjakson kesto]). Kyseisen jakson lopussa Bertelsmann voi myydä osakkeensa antamalla Bouyguesille etuosto-oikeuden [omistusosuuksien määrä] osakkeeseen. Loput osakkeista voidaan myydä vapaasti [edellyttäen, että ostajan valinta ei aiheuta kilpailuongelmia]. Näin ollen komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olemassaolo ei vaarannu, vaikka osapuolet olisivat erimielisiä. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi komissio toteaa, että jos Bouyguesin ja Bertelsmannin välillä vallitsee erimielisyys, Bertelsmannin on säilytettävä omistusosuutensa vain myyntirajoitusjakson ajan ([myyntirajoitusjakson kesto]). Kyseisen jakson lopussa Bertelsmann voi myydä osakkeensa antamalla Bouyguesille etuosto-oikeuden [omistusosuuksien määrä] osakkeeseen. Loput osakkeista voidaan myydä vapaasti [edellyttäen, että ostajan valinta ei aiheuta kilpailuongelmia]. Näin ollen komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen olemassaolo ei vaarannu, vaikka osapuolet olisivat erimielisiä.

| (59) | Tämän perusteella komissio päättelee, että sopimukset ja osakassopimus eivät johda tosiasialliseen äänioikeuksien yhteiseen käyttöön sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. |
| --- | --- |

(59)

Tämän perusteella komissio päättelee, että sopimukset ja osakassopimus eivät johda tosiasialliseen äänioikeuksien yhteiseen käyttöön sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä.

(D)   Ratkaisevan äänivallan olemassaolo

| (60) | Toimivaltakysymyksistä annetun konsolidoidun tiedonannon 82 kohdassa määrätään joka tapauksessa, että yhteinen määräysvalta edellyttää, että ratkaisevaa äänivaltaa ei anneta vain yhdelle emoyhtiölle, koska tämä johtaisi siihen, että yhtiöllä, jolla on ratkaiseva äänivalta, olisi yksinomainen määräysvalta. |
| --- | --- |

(60)

Toimivaltakysymyksistä annetun konsolidoidun tiedonannon 82 kohdassa määrätään joka tapauksessa, että yhteinen määräysvalta edellyttää, että ratkaisevaa äänivaltaa ei anneta vain yhdelle emoyhtiölle, koska tämä johtaisi siihen, että yhtiöllä, jolla on ratkaiseva äänivalta, olisi yksinomainen määräysvalta.

| (61) | Käsiteltävänä olevassa asiassa Bouyguesilla on määräysvalta puoleen hallituksen jäsenistä, mukaan lukien toimitusjohtaja (47), jolla on ratkaiseva äänivalta. Tässä mielessä Bertelsmannin ääni ei vaikuta olevan tarpeen Bouyguesin kannan viemiseksi läpi hallituksessa, ellei kyse ole osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa tarkoitetuista varatuista asioista (jotka eivät riitä yhteisen määräysvallan myöntämiseksi). Yhtiökokouksessa Bertelsmann voi vastaavasti vastustaa Bouyguesin kantaa ainoastaan osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa tarkoitetuissa varatuissa asioissa (jotka eivät riitä yhteisen määräysvallan myöntämiseksi). |
| --- | --- |

(61)

Käsiteltävänä olevassa asiassa Bouyguesilla on määräysvalta puoleen hallituksen jäsenistä, mukaan lukien toimitusjohtaja (47

| (62) | Näin ollen Bertelsmannilla ei ole Bouyguesin ratkaisevan äänivallan vuoksi yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyneessä yrityksessä. |
| --- | --- |

(62)

Näin ollen Bertelsmannilla ei ole Bouyguesin ratkaisevan äänivallan vuoksi yhteistä määräysvaltaa sulautuman tuloksena syntyneessä yrityksessä.

(E)   Yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä

| (63) | Komissio huomauttaa, että Bouyguesilla on valtuudet nimittää puolet sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksesta, kuten edellä on selostettu. Ranskan kauppalain säännösten (48) nojalla Bouyguesin nimittämällä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimitusjohtajalla on pattitilanteessa ratkaiseva äänivalta. Tässä mielessä Bouygues voi saada päätöksensä läpi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksessa. Komissio toteaa, että nämä oikeudet antavat Bouyguesille yksinomaisen määräysvallan sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. |
| --- | --- |

(63)

Komissio huomauttaa, että Bouyguesilla on valtuudet nimittää puolet sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksesta, kuten edellä on selostettu. Ranskan kauppalain säännösten (48

| (64) | Lisäksi osakassopimuksen 2.5 artiklan mukaan Bertelsmannin on yhtiökokouksissa äänestettävä Bouyguesin kannan mukaisesti lukuun ottamatta osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa tarkoitettuja varattuja asioita (jotka eivät riitä yhteisen määräysvallan myöntämiseksi). Tässä mielessä Bouyguesilla on tosiasiallinen määräysvalta noin 46 prosenttiin äänioikeuksista sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhtiökokouksessa. Bouyguesin esittämien konsolidoitujen historiallisten tilastojen mukaan tämä vastaa yli puolta niistä äänioikeuksista, jotka ovat tosiasiallisesti olleet edustettuina yhtiökokouksissa (49). Komissio toteaa näin ollen, että Bouyguesilla on myös tosiasiallisesti yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä. Seuraavassa taulukossa esitetään konsolidoidut historialliset tilastot TF1:n ja M6:n yhtiökokousten osallistumisasteesta vuoden 2019 jälkeen.

  Taulukko 1


  Konsolidoidut historialliset tilastot TF1:n ja M6:n yhtiökokousten osallistumisasteesta









  Vuosi | Konsolidoitu osallistumisaste | Bouyguesin arvioitu omistusosuus | Bouyguesin omistusosuus suhteessa konsolidoituun kokonaisosallistumisasteeseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [...] % | 46 % | [yli 50] % |
| 2020 | [...] % | 46  % | [yli 50] % |
| 2019 | [...] % | 46  % | [yli 50] % |
| Lähde: | Bouyguesin vastaus tietopyyntöön 1, kysymys 3. |

(64)

Lisäksi osakassopimuksen 2.5 artiklan mukaan Bertelsmannin on yhtiökokouksissa äänestettävä Bouyguesin kannan mukaisesti lukuun ottamatta osakassopimuksen 2.1.4 artiklassa tarkoitettuja varattuja asioita (jotka eivät riitä yhteisen määräysvallan myöntämiseksi). Tässä mielessä Bouyguesilla on tosiasiallinen määräysvalta noin 46 prosenttiin äänioikeuksista sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhtiökokouksessa. Bouyguesin esittämien konsolidoitujen historiallisten tilastojen mukaan tämä vastaa yli puolta niistä äänioikeuksista, jotka ovat tosiasiallisesti olleet edustettuina yhtiökokouksissa (49

Taulukko 1

Taulukko 1

Konsolidoidut historialliset tilastot TF1:n ja M6:n yhtiökokousten osallistumisasteesta

Konsolidoidut historialliset tilastot TF1:n ja M6:n yhtiökokousten osallistumisasteesta

Vuosi

Konsolidoitu osallistumisaste

Bouyguesin arvioitu omistusosuus

Bouyguesin omistusosuus suhteessa konsolidoituun kokonaisosallistumisasteeseen

2021

[...] %

46 %

[yli 50] %

2020

[...] %

46  %

[yli 50] %

2019

[...] %

46  %

[yli 50] %

Lähde:

Lähde:

Bouyguesin vastaus tietopyyntöön 1, kysymys 3.

| (65) | Näin ollen komissio katsoo, että Bouyguesilla on yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

(65)

Näin ollen komissio katsoo, että Bouyguesilla on yksinomainen määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti.

(F)   Sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuvan määräysvallan luonnetta koskeva päätelmä

| (66) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin yksinomaisessa määräysvallassa. |
| --- | --- |

(66)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys on Bouyguesin yksinomaisessa määräysvallassa.

3.3.2.   Liiketoimeen osallistuvia yrityksiä koskeva päätelmä

Liiketoimeen osallistuvia yrityksiä koskeva päätelmä

| (67) | Komissio katsoo, että koska Bouyguesin määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä on luonteeltaan yksinomainen, liiketoimeen osallistuvat yritykset ovat Bouygues (mukaan lukien TF1) hankkivana yrityksenä ja M6 hankinnan kohteena olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(67)

Komissio katsoo, että koska Bouyguesin määräysvalta sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä on luonteeltaan yksinomainen, liiketoimeen osallistuvat yritykset ovat Bouygues (mukaan lukien TF1) hankkivana yrityksenä ja M6 hankinnan kohteena olevana yrityksenä.

3.4.   Liiketoimen EU:n laajuista ulottuvuutta koskeva päätelmä

Liiketoimen EU:n laajuista ulottuvuutta koskeva päätelmä

| (68) | Koska sekä Bouygues että M6 saavat yli kaksi kolmasosaa liikevaihdostaan Ranskasta, komissio katsoo, että liiketoimi ei muodosta unioninlaajuista keskittymää. |
| --- | --- |

(68)

Koska sekä Bouygues että M6 saavat yli kaksi kolmasosaa liikevaihdostaan Ranskasta, komissio katsoo, että liiketoimi ei muodosta unioninlaajuista keskittymää.

4.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (69) | Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida liiketoimea. |
| --- | --- |

(69)

Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida liiketoimea.

| (70) | Tämä päätös annetaan tiedoksi Mediasetille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä luottamuksellisia tietoja tai liikesalaisuuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(70)

Tämä päätös annetaan tiedoksi Mediasetille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”). Joulukuun 1 päivänä 2009 voimaan tulleen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) mukaisesti ilmaisu ”yhteisö” on korvattu ilmaisulla ”unioni” ja ilmaisu ”yhteismarkkinat” on korvattu ilmaisulla ”sisämarkkinat”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  Komission konsolidoitu tiedonanto toimivaltakysymyksistä annettu sulautuma-asetuksen mukaisesti, jäljempänä ’toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto’, EUVL C 95, 16.4.2008, s. 1, 129 kohta.

2

(3)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 134 kohta.

3

(4)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 139 kohta.

4

(5)  Ks. ADLC:n 3. joulukuuta 2021 julkaisema analyysi sulautuma-asetuksen sovellettavuudesta liiketoimeen, s. 7, ja Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 7.

5

(6)  Toimintakehotus, s. 2–5.

6

(7)  M6 mukaan luettuna.

7

(8)  Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ensimmäinen toimitusjohtaja on M6:n nykyinen hallituksen puheenjohtaja Nicolas de Tavernost.

8

(9)  Toimintakehotus, s. 3.

9

(10)  Toimintakehotus, s. 3.

10

(11)  Toimintakehotus, s. 3.

11

(12)  Toimintakehotus, s. 3.

12

(13)  Toimintakehotus, s. 3.

13

(14)  Toimintakehotus, s. 3 ja 4.

14

(15)  Toimintakehotus, s. 4.

15

(16)  Ks. joulukuun 3. päivänä 2021 julkaistu analyysi sulautuma-asetuksen sovellettavuudesta liiketoimeen, s. 7, ja Bouyguesin vastaus komission esittämään huomautuksia koskevaan pyyntöön, jäljempänä ’Bouyguesin huomautukset’, liite 1, s. 4.

16

(17)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 3.

17

(18)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 6.

18

(19)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 7.

19

(20)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 7.

20

(21)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 4.

21

(22)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 7 ja 8.

22

(23)  Bouyguesin huomautukset, liite 1, s. 9.

23

(24)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 62 kohta.

24

(25)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 65 kohta.

25

(26)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 74 kohta.

26

(27)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 74–76 kohta.

27

(28)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 82 kohta.

28

(29)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 82 kohta.

29

(30)  Toimivaltakysymyksistä annettu konsolidoitu tiedonanto, 82 kohta.

30

(31)  Tämä velvoite ei koske Bouyguesin tai Bertelsmannin ehdottamia riippumattomia johtajia.

31

(32)  Ranskan kauppalain L.225-37 §.

32

(33)  Bouygues vahvistaa, että TF1 on ylittänyt nämä kynnysarvot vain kolme kertaa vuoden 2011 jälkeen eikä M6 ole ylittänyt niitä koskaan. Lisäksi Bouygues vahvisti vastauksessaan tietopyyntöön 1, että TF1- ja M6-konsernien aikaisempien tietojen yhdistäminen tarvittaessa ei johda 2.1.4 artiklassa vahvistettujen raja-arvojen ylittymiseen (ks. tietopyyntö 1, vastaus kysymykseen 2 ja liite). Näin ollen komissio katsoo, että raja-arvot ovat niin korkeat, että ne eivät anna Bertelsmannille veto-oikeutta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategisiin päätöksiin.

33

(34)  Osakassopimus, 2.3 artikla.

34

(35)  Osakassopimuksen 3.2 artiklan mukaan Bertelsmannin on poikkeustapauksia lukuun ottamatta säilytettävä omistuksensa sulautuman tuloksena syntyvässä yrityksessä [tietyn ajan], jäljempänä ’myyntirajoitusjakso’.

35

(36)  Osakassopimus, 2.3 artikla.

36

(37)  Osakassopimus, 2.1.2 artikla.

37

(38)  Osakassopimus, 2.3 artikla.

38

(39)  Osakassopimus, 2.2.1 artikla.

39

(40)  Osakassopimus, 2.2.1 artikla. Lisäksi Bouygues vahvisti tietopyyntöön 1 antamassaan vastauksessa, että sopimukset antavat Bouyguesille mahdollisuuden muuttaa liiketoimintasuunnitelmaa lyhyellä aikavälillä ja kumota ensimmäisen talousarvion (ks. tietopyyntö 1, vastaus kysymykseen 5 b).

40

(41)  Osakassopimus, 2.1.2 artikla.

41

(42)  Osakassopimus, 2.2.1 artikla.

42

(43)  Ks. jäljempänä (61) kohta.

43

(44)  Ks. tietopyyntö 1, vastaus kysymykseen 1.

44

(45)  Toimintakehotus, s. 3.

45

(46)  Vastauksessaan tietopyyntöön 1 Bouygues vahvisti, että M6:n ja Bertelsmannin väliset konsernin sisäiset suhteet on tarkoitus lopettaa (ks. tietopyyntö 1, vastaus kysymykseen 4 b). Bouygues huomauttaa kuitenkin, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys voisi minkä tahansa muun yrityksen tavoin hankkia sisältöä tai palveluja Bertelsmannin tytäryhtiöiltä markkinaehdoin.

46

(47)  Euroopan unionin yleinen tuomioistuin on jo todennut, että sulautuma-asetusta sovellettaessa osakkaan nimittämät riippumattomat edustajat ottavat väistämättä huomioon heidät nimittäneen osakkaan näkemykset (ks. Euroopan unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 23. helmikuuta 2006, Cementbouw Handel & Industrie v. komissio, T-282/02, 74 kohta). Koska päinvastaista näyttöä ei ole, komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hallituksen kaksi riippumatonta jäsentä, jotka Bouygues nimittää, toimivat Bouyguesin etujen mukaisesti.

47

Cementbouw Handel & Industrie v. komissio

(48)  Ranskan kauppalain L.225-37 §.

48

(49)  Ks. tietopyyntö 1, vastaus kysymykseen 3.

49

---

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/19

---

Ilmoitus Euroopan unionin rekisteröidyn viejän järjestelmän soveltamisesta Norsunluurannikolla EU:n ja Norsunluurannikon ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen nojalla ja Madagaskarissa EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen nojalla

(2023/C 23/04)

Tämä ilmoitus annetaan tiedoksi tulliviranomaisille, tuojille ja talouden toimijoille, jotka osallistuvat sellaisten tuotteiden Euroopan unioniin suuntautuvaan tuontiin, jotka ovat peräisin:

| — | Norsunluurannikolta EU:n ja Norsunluurannikon ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen nojalla; tai |
| --- | --- |

—

Norsunluurannikolta EU:n ja Norsunluurannikon ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen nojalla; tai

| — | Madagaskarista EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

—

Madagaskarista EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen nojalla.

Norsunluurannikko on täydentänyt 29. marraskuuta 2022 annettua ilmoitusta 2022/C 452/06 ilmoittamalla Euroopan komissiolle, että sen 16. marraskuuta 2022 päivätyn kiertokirjeen nro 2226/MBPE/DGD mukaisesti Norsunluurannikon viejät rekisteröidään Euroopan unionin rekisteröityjen viejien järjestelmään, jäljempänä ’ REX-järjestelmä’. Sen vuoksi EU:hun tuotaviin Norsunluurannikon alkuperätuotteisiin sovelletaan 2. joulukuuta 2022 alkaen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen mukaista tullietuuskohtelua ainoastaan, jos niistä esitetään alkuperäilmoitus, jonka on laatinut pöytäkirjassa N:o 1 olevan 21 artiklan mukaisesti

| i) | REX-järjestelmään rekisteröity Norsunluurannikon viejä, tai |
| --- | --- |

i)

REX-järjestelmään rekisteröity Norsunluurannikon viejä, tai

| ii) | kuka tahansa Norsunluurannikon viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle. |
| --- | --- |

ii)

kuka tahansa Norsunluurannikon viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle.

Madagaskar antoi EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen tulliyhteistyökomitealle ilmoituksen, jolla pannaan täytäntöön mainitun sopimuksen pöytäkirjassa 1 (1) oleva 18 artiklan 3 kohta ja, rajoittamatta pöytäkirjan 1 18 artiklan 2 kohdassa ja 29 artiklassa määrättyjen poikkeuksien soveltamista, tämän perusteella EU:hun tuotavat Madagaskarin alkuperätuotteet saavat 1. tammikuuta 2023 alkaen EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun ainoastaan, jos niistä esitetään kauppalaskuilmoitus, jonka on laatinut pöytäkirjassa 1 olevan 23 artiklan mukaisesti

| i) | REX-järjestelmään rekisteröity Madagaskarin viejä, tai |
| --- | --- |

i)

REX-järjestelmään rekisteröity Madagaskarin viejä, tai

| ii) | kuka tahansa Madagaskarin viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle. |
| --- | --- |

ii)

kuka tahansa Madagaskarin viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle.

Mainittuna päivänä päättyy 18 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan soveltaminen Madagaskarin alkuperätuotteiden tuontiin EU:hun.

---

(1)  Sellaisena kuin se on muutettuna EU:n ja itäisen ja eteläisen Afrikan talouskumppanuussopimuskomitean 14. tammikuuta 2020 tekemällä päätöksellä 1/2020.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/20

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 23/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | WFS Global Holdings S.A.S. (WFS, Ranska) |
| --- | --- |

—

WFS Global Holdings S.A.S. (WFS, Ranska)

| — | SATS Ltd (SATS, Singapore), yrityksen Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore) määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

SATS Ltd (SATS, Singapore), yrityksen Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore) määräysvallassa.

SATS hankkii yrityksen SATS International SAS kautta sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä WFS.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | WFS tarjoaa pääasiassa rahdinkäsittelypalveluja (mukaan lukien rahdin varastointi ja säilytys, rahdinkäsittelyn liitännäispalvelut, lentorahdin globaali logistiikka ja rahtitilojen hallinta). Lisäksi WFS tarjoaa maahuolintapalveluja (mukaan lukien asemataso-, matkatavara- ja matkustajapalvelut) sekä ETA-alueen ulkopuolella lentoasema- ja polttoaineinfrastruktuurilaitteistojen asennus- ja huoltopalveluja Pohjois-Amerikassa. |
| --- | --- |

—

WFS tarjoaa pääasiassa rahdinkäsittelypalveluja (mukaan lukien rahdin varastointi ja säilytys, rahdinkäsittelyn liitännäispalvelut, lentorahdin globaali logistiikka ja rahtitilojen hallinta). Lisäksi WFS tarjoaa maahuolintapalveluja (mukaan lukien asemataso-, matkatavara- ja matkustajapalvelut) sekä ETA-alueen ulkopuolella lentoasema- ja polttoaineinfrastruktuurilaitteistojen asennus- ja huoltopalveluja Pohjois-Amerikassa.

| — | SATS tarjoaa maahuolinta-, rahdinkäsittely- ja muita ilmailun liitännäispalveluja pääasiassa Aasiassa. Se on viime kädessä Temasekin määräysvallassa. Temasek on sijoitusyhtiö, joka toimii pääasiassa Singaporessa ja muualla Aasiassa. Sillä on sijoituksia useilla toimialoilla, kuten rahoituspalvelut, liikenne ja teollisuus, televiestintä, media ja teknologia sekä kulutustuotteet ja kiinteistöt. Temasek käyttää määräysvaltaa myös lentoyhtiö Singapore Airlinesissa, jonka tarjontaan kuuluvat matkustaja- ja rahtiliikennepalvelut, lentoasemien lounge- ja tekniset palvelut sekä ylläpito- ja huoltopalvelut, sekä yrityksessä Gategroup, joka tarjoaa muun muassa lennonaikaisia catering-palveluja, lennonaikaisia vähittäismyyntipalveluja, lennon aikana käytettäviä catering-tarvikkeita ja niiden liitännäispalveluja sekä lentoasemien lounge-ja vähittäismyyntipalveluja. |
| --- | --- |

—

SATS tarjoaa maahuolinta-, rahdinkäsittely- ja muita ilmailun liitännäispalveluja pääasiassa Aasiassa. Se on viime kädessä Temasekin määräysvallassa. Temasek on sijoitusyhtiö, joka toimii pääasiassa Singaporessa ja muualla Aasiassa. Sillä on sijoituksia useilla toimialoilla, kuten rahoituspalvelut, liikenne ja teollisuus, televiestintä, media ja teknologia sekä kulutustuotteet ja kiinteistöt. Temasek käyttää määräysvaltaa myös lentoyhtiö Singapore Airlinesissa, jonka tarjontaan kuuluvat matkustaja- ja rahtiliikennepalvelut, lentoasemien lounge- ja tekniset palvelut sekä ylläpito- ja huoltopalvelut, sekä yrityksessä Gategroup, joka tarjoaa muun muassa lennonaikaisia catering-palveluja, lennonaikaisia vähittäismyyntipalveluja, lennon aikana käytettäviä catering-tarvikkeita ja niiden liitännäispalveluja sekä lentoasemien lounge-ja vähittäismyyntipalveluja.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/22

---

Viinialan perinteisten merkintöjen muuttamista koskevan hakemuksen julkaiseminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viinialan alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen suojaa koskevien hakemusten, vastaväitemenettelyn, käyttörajoitusten, tuote-eritelmien muutosten, suojan peruutuksen sekä merkintöjen ja esillepanon osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 28 artiklan 3 kohdan ja 34 artiklan nojalla ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

(2023/C 23/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 (1) 22 artiklan 1 kohdan ja 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

Perinteistä merkintää koskeva muutospyyntö

”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Vastaanottopäivä: 21. heinäkuuta 2022

Sivumäärä (tämä sivu mukaan lukien): 3

Muutospyynnön kieli: saksa

Tiedostonumero: Ares(2022)5310562

Perinteiset merkinnät, jota muutospyyntö koskee: ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Hakija: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

Täydellinen osoite (katuosoite, postinumero, paikkakunta, maa)

| Stubenring 1, |
| --- |
| 1010 Wien |
| Österreich |

Stubenring 1,

1010 Wien

Österreich

Kansallisuus: Itävallan

Puhelin, faksi, sähköposti:

P. +43 171100602840

Sähköposti: abt-27@bml.gv.at

Muutoksen kuvaus: Edellä mainittujen perinteisten merkintöjen määritelmästä on poistettu hehtaarikohtainen enimmäistuotos.

Muutoksen perusteiden selitykset: Itävalta suojaa perinteisiä merkintöjä ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein'”, ”Trockenbeerenauslese” ja ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”17. marraskuuta 2009 annetulla Itävallan viinilailla (2). Kyseisissä merkinnöissä enimmäistuotokseksi määritellään nykyisin 9 000 kg/ha. Perinteisiä merkintöjä voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän yhteydessä, ja näiden eritelmissä on jo määriteltävä enimmäistuotos. Sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseinen enimmäistuotos edellä mainittujen perinteisten merkintöjen määritelmästä.

Allekirjoittajan nimi: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 46.

(2)  Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein (Weingesetz 2009).

---

| 23.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 23/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 23/24

---

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

(2023/C 23/07)

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän vähäisen muutoksen annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti (1).

Tämä vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus julkaistaan komission eAmbrosia-tietokannassa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”MANTECADAS DE ASTORGA”

EU-nro: PGI-ES-0311-AM01 – 19.2.2021

SAN ( ) SMM (X)

1.   Nimi

”Mantecadas de Astorga”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   
  Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 2.3 Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2.   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Mantecadas de Astorga -leivos on leipomotuote, joka valmistetaan taikinasta, johon on käytetty hienoja vehnäjauhoja, kananmunia, lehmänmaidosta valmistettua voita, sianihraa ja sokeria.

Tuotteella on oltava seuraavat morfologiset, aistinvaraiset ja fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

| a) | Morfologiset ominaisuudet:

  Mantecada-leivos valmistetaan aina pienessä, elintarvikekäyttöön tarkoitetusta voimapaperista tehdyssä avoimessa ja neliönmuotoisessa rasiassa, jonka reunat on taitettu.
  Taikinan kohoaa pyöreäksi kerrokseksi ja reunojen yli jopa rasian ulkopuolelle muodostaen leivokseen ns. kyyneleen (lágrima de la mantecada), joka voi olla sävyltään paahtunut muttei koskaan palanut.
  Rasian pohjan tulee paahtua kevyesti muttei palaa.
  Kypsä leivos painaa rasian kanssa 25–35 grammaa. |
| --- | --- |

a)

Morfologiset ominaisuudet:

Morfologiset ominaisuudet:

Mantecada-leivos valmistetaan aina pienessä, elintarvikekäyttöön tarkoitetusta voimapaperista tehdyssä avoimessa ja neliönmuotoisessa rasiassa, jonka reunat on taitettu.

Taikinan kohoaa pyöreäksi kerrokseksi ja reunojen yli jopa rasian ulkopuolelle muodostaen leivokseen ns. kyyneleen (lágrima de la mantecada), joka voi olla sävyltään paahtunut muttei koskaan palanut.

lágrima de la mantecada

Rasian pohjan tulee paahtua kevyesti muttei palaa.

Kypsä leivos painaa rasian kanssa 25–35 grammaa.

| b) | Aistinvaraiset ominaisuudet:

  Leivoksen kuori on kiinteä, kullanruskea ja pyöreä, ja sen pinnalla on sokerirakeita.
  Leivoksen on irrottava helposti rasiasta. Rasiaan voi jäädä paahtuneita muruja, mutta rasian paperi ei saa imeä rasvaa.
  Leivoksen sisus on pehmeä ja kuohkea.
  Sisuksen väri voi vaihdella valmistukseen käytettyjen voin ja munien värin mukaan vaaleanbeigestä keltaiseen.
  Leivos on hyvin makea. Maussa erottuvat voin ja munien aromit. Pureskeltaessa pinnan sokerin täytyy olla havaittavissa. Mantecada-leivoksen sisältämä rasva tuo suuhun tietynlaisen kosteuden tunteen, joka korostaa tuotteen kuohkeutta. Leivoksen sisus on pehmeä, ja se liukuu pehmeästi kitalaessa. |
| --- | --- |

b)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Leivoksen kuori on kiinteä, kullanruskea ja pyöreä, ja sen pinnalla on sokerirakeita.

Leivoksen on irrottava helposti rasiasta. Rasiaan voi jäädä paahtuneita muruja, mutta rasian paperi ei saa imeä rasvaa.

Leivoksen sisus on pehmeä ja kuohkea.

Sisuksen väri voi vaihdella valmistukseen käytettyjen voin ja munien värin mukaan vaaleanbeigestä keltaiseen.

Leivos on hyvin makea. Maussa erottuvat voin ja munien aromit. Pureskeltaessa pinnan sokerin täytyy olla havaittavissa. Mantecada-leivoksen sisältämä rasva tuo suuhun tietynlaisen kosteuden tunteen, joka korostaa tuotteen kuohkeutta. Leivoksen sisus on pehmeä, ja se liukuu pehmeästi kitalaessa.

| c) | Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:







  — | kosteuspitoisuus: vähintään 13 prosenttia ja korkeintaan 19 prosenttia |
| --- | --- | --- |

c)

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

—

kosteuspitoisuus: vähintään 13 prosenttia ja korkeintaan 19 prosenttia

| — | proteiinia: vähintään 6 prosenttia |
| --- | --- |

—

proteiinia: vähintään 6 prosenttia

| — | rasvaa: vähintään 20 prosenttia ja korkeintaan 27 prosenttia |
| --- | --- |

—

rasvaa: vähintään 20 prosenttia ja korkeintaan 27 prosenttia

| — | hiilihydraatteja (glukoosia): vähintään 45 prosenttia |
| --- | --- |

—

hiilihydraatteja (glukoosia): vähintään 45 prosenttia

| — | tuhkaa: korkeintaan 1,70 prosenttia |
| --- | --- |

—

tuhkaa: korkeintaan 1,70 prosenttia

| — | veden aktiivisuus (aw): vähintään 0,7 ja korkeintaan 0,9. |
| --- | --- |

—

veden aktiivisuus (aw): vähintään 0,7 ja korkeintaan 0,9.

w

3.3.   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Mantecadas de Astorga -leivosten valmistuksessa käytetään ainoastaan seuraavia ainesosia, joiden osuudet koko taikinasta esitetään seuraavassa sulkeissa: hienot vehnäjauhot, joiden voima (W) on 100–150 ergiä ja P/L-suhde (lujuus/venyvyys) on 0,28–0,60 (30 % (± 4 %)), kananmunat, jotka ovat joko kokonaisia kuorellisia munia tai pastöroitua kananmunavalmistetta (23 % (± 3 %)), rasva (23 % (± 3 %), joka on maidosta valmistettua voita ja sianihraa (6–7,8 %), ja sokeri, joka on valkoista hienoasokeria (20 % (± 4 %)). Taikinaan voidaan lisätä vähäisiä ainesosia, kuten hunajaa, glukoosisiirappia, dekstroosia, inverttisokeria tai muuta erityyppistä sokeria (enintään 3 prosenttia sokerin kokonaismäärästä), sekä voiaromia, kosteudensäilyttäjiä, nostatusaineita, emulgointiaineita ja sallittuja säilöntäaineita.

3.4.   
  Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikki tuotantovaiheet eli rasvan vaahdottaminen, munien ja sokerin vatkaaminen, taikinan sekoittaminen, annostelu rasioihin, raesokerin lisääminen ja paistaminen tapahtuvat 4 kohdassa rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Leivokset pakataan rekisteröidyssä leipomossa puu-, pelti- tai kartonkilaatikoihin joko valmiiksi pakattuina tai irtotavarana muovipussiin pakattuina. Pakkaus voidaan sulkea eri tavoilla.

3.6.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Pakkauksissa, joissa tuote toimitetaan kuluttajille, on oltava numeroitu sertifiointietiketti, jossa on oltava EU:n SMM-tunnus ja nimi ”Mantecadas de Astorga” sekä SMM:n oma tunnus.

Etiketit on kiinnitettävä pakkaamossa siten, ettei niitä voida käyttää uudelleen.

SMM:n oma tunnus on seuraavanlainen:

Image 1

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Mantecadas de Astorga” saaneiden leivosten valmistus- ja pakkausalueeseen kuuluvat seuraavat Leónin maakunnan kunnat:

Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega ja Valderrey.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Mantecadas de Astorga -leivoksille on haettu suojaa niiden maineen vuoksi. Maine perustuu erityiseen tuotantomenetelmään ja perinteiseen reseptiin, jotka ovat ominaisia rajatulle maantieteelliselle alueelle ja joita käytetään yhä nykyäänkin.

Tuotteen suosiota ovat edistäneet pitkälti inhimilliset tekijät, erityisesti rasioiden valmistajien (cajilleras) työ. He olivat naisia, joiden tehtävänä oli valmistaa rasiat (cajillas), joissa leivokset tavallisesti paistettiin. Muurin ympäröimässä Asturgan vanhassakaupungissa on heitä kuvaava seinämaalaus, joka on tehty vuonna 2016 ja joka on kopio vuonna 1927 otetusta valokuvasta. Kaikki matkailijat pysähtyvät valokuvaamaan maalausta. Se on todiste leivoksen ja kaupungin välisestä vahvasta yhteydestä.

cajilleras

cajillas

Tuotteen ominaisuudet johtuvat myös sen maantieteellisestä alkuperästä paikallisen erityisosaamisen osalta: perinteistä reseptiä käytetään yhä nykyäänkin. Tärkein seikka leivosten valmistuksessa ja koostumuksessa on se, että niissä käytetään lehmänmaidosta tehtyä voita. Juuri voin käyttö erottaa ne bollo-, bizcocho- ja magdalena-leivonnaisista, joiden valmistuksessa käytetään tavallisesti muita rasvoja ja/tai öljyjä. Voi myös antaa Mantecadas de Astorga -leivoksille keltaisen värin ja voin tuoksun, joka on niille tyypillinen.

Myös valmistusaineiden laadullinen koostumus on tärkeä tekijä, sillä se vaikuttaa taikinan koostumukseen, jossa pitää olla paljon munaa ja voita. Tärkeä seikka on myös valmistajan taitotieto, joka näkyy leivoksen koostumuksessa ja leipurin omassa valmistustavassa, joka on periytynyt sukupolvelta toiselle meidän päiviimme saakka.

Tyypillistä leivoksille on myös tapa, jolla taikina annostellaan rasioihin. Leivokset paistetaan kohtuullisessa lämpötilassa huolehtien siitä, että leivoksen pintaan syntyy halkeama.

Viimeaikaisia Mantecadas de Astorga -leivosten maineen vahvistavia mainintoja ovat esimerkiksi seuraavat:

RTVE:n (Radiotelevisión Española) ohjelma España Directo (34 minuuttia 30 sekuntia) sisälsi 15. heinäkuuta 2021 Mantecadas de Astorga -leivoksista kertovan raportin, jossa niitä kuvattiin leivonnaiseksi, joka on tuonut kansainvälistä mainetta Leónin maakunnassa sijaitsevalle Astorgan kaupungille. Lisäksi raportissa näytettiin, miten leivoksia valmistetaan yli 200 vuotta vanhan, yhä nykyäänkin käytettävän reseptin mukaan (https://www.rtve.es)/.

España Directo

Leónin leivosten maine tuodaan esiin myös Condé Nast Traveler -lehden artikkelissa ”Por qué León debería ser Capital Gastronómica 2018” (Miksi Leónin pitäisi olla vuoden 2018 gastronomiapääkaupunki?), joka on julkaistu 13. lokakuuta 2017 ja jossa kannatetaan Leónia sen seuraavien tuotteiden vuoksi: botillo del Bierzo, cecina de León, lechazo, ternera del Bierzo, mantecadas de Astorga, (...).

Condé Nast Traveler

botillo del Bierzo

cecina de León

lechazo

ternera del Bierzo

mantecadas de Astorga

On syytä huomata, että tuote sisältyy useisiin virallisiin laadukkaiden elintarvikkeiden luetteloihin, kuten seuraaviin: Inventario Español de Productos Tradicionales (Espanjan perinteisten tuotteiden luettelo), jonka on julkaissut maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö vuonna 1996, ja Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León (Kastilia ja Leónin laadukkaiden maatalouselintarvikkeiden luettelo), jonka on julkaissut Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen hallitus vuonna 2001.

Inventario Español de Productos Tradicionales

Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León

Espanjassa postin yleispalveluja tarjoava Correos julkaisi vuonna 2006 postileiman Mantecadas de Astorga -leivosten suojatun maantieteellisen merkinnän saannin toisen vuosipäivän kunniaksi. Postileimassa oli tuotteen oma tunnus.

Mantecadas de Astorga -leivoksiin viitataan myös monissa historiallisissa asiakirjoissa:

Ensimmäinen kirjallinen viittaus on peräisin 1700-luvulta ja osoittaa, että leivosten reseptin on mahdollisesti keksinyt Juan de la Mata, joka oli ”hovin sokerileipuri ja kotoisin vuorilta Matalavillan kylästä, Sil de Arriban kunnasta, joka kuuluu Leónin kuningaskuntaan ja Oviedon hiippakuntaan”, kuten ilmenee hänen teoksestaan Arte de Repostería (Sokerileivonnan taito), jonka Antonio Martín on kustantanut Madridissa vuonna 1747. Viimeisen painoksen vuodelta 1992 on kustantanut Burgosin kaupungissa toimiva La Olmeda -kustantamo.

Arte de Repostería

Vuodelta 1805 peräisin olevissa saduissa, jotka on löydetty Astorgan hiippakunnan arkistosta, mainitaan kondiittori Máximo Matheon ja Francisco Calbon valmistamat Mantecadas de Astorga -leivokset joululeivonnaisina.

Useiden lähteiden mukaan leivokset ovat peräisin Astorgan Sancti Spiritus -luostarista. Erään nunnan kerrotaan jättäneen luostariyhteisön ja tehneen leivoksista tunnettuja. Muutamien lähteiden mukaan kyseinen nunna saattoi olla María Josefa Gonzáles Prieto, joka avioitui Tomás Rubion kanssa 9. marraskuuta 1851.

Balbino Cortés y Moralesin teos Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles vuodelta 1876 sisältää Mantecadas de Astorga -leivosten reseptin. Teoksessa leivosten kerrotaan olevan tunnettu herkku.

Diccionario Doméstico

Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles

Vuodelta 1891 peräisin olevan vuosikirjan Anuario Bailly-Bailliere sivulla 1495 mainitaan, että Astorgan kaupungissa on 12 leipomoa, jotka valmistavat Mantecadas de Astorga -leivoksia.

Anuario Bailly-Bailliere

Vuodelta 1901 peräisin olevan vuosikirjan Anuario Riera sivulla 1167 mainitaan, että Astorgan kaupungissa on 11 leipomoa, jotka valmistavat näitä leivoksia.

Anuario Riera

Vuoden 1916 Anuario Bailly-Bailliere -vuosikirjan sivulla 3179 mainitaan yhdeksän astorgalaisen leipurin nimet, ja lisäksi teoksessa on kahden leipurin mainos. Teoksessa sanotaan kirjaimellisesti, että Astorga on ”kuuluisa suklaasta ja leivoksistaan”.

Anuario Bailly-Bailliere

Kaupungin kauppakamarin tietojen mukaan Astorgasta kuljetettiin vuonna 1930 rautateitse (pohjoiseen ja länteen) 188 710 kilogrammaa leivoksia.

Benito Pérez Galdós (1843–1920) mainitsee romaanissaan Fortunata y Jacinta (1886–87) Mantecadas de Astorga -leivokset ja La Maragaterían alueen:

Fortunata y Jacinta

Mantecadas de Astorga

| | ”(...) Ulkopuolelta Jacinta näki oliivitynnyreitä lattiasta kattoon ulottuvina pyramideina, marsipaanirasioista tehtyjä alttareita, rusinoilla täytettyjä pokaaleja ja taatelitertuilla koristeltuja riemukaaria. (...) Kauempana oli Astorgasta peräisin olevia leivoksia, jotka hänen pyhyytensä paavi Pius IX oli siunannut. (...)” |
| --- | --- |

”(...) Ulkopuolelta Jacinta näki oliivitynnyreitä lattiasta kattoon ulottuvina pyramideina, marsipaanirasioista tehtyjä alttareita, rusinoilla täytettyjä pokaaleja ja taatelitertuilla koristeltuja riemukaaria. (...) Kauempana oli Astorgasta peräisin olevia leivoksia, jotka hänen pyhyytensä paavi Pius IX oli siunannut. (...)”

| | ”(...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Leónin maakunnan syntyperäisenä asukkaana hän sai kennoittain munia sekä muita siipikarjatuotteita. (...) Joulunaikaan Jáuregui sai myös leivoslähetyksiä Astorgasta, ja kaikki Madridissa olevat La Maragateríasta kotoisin olevat myyntiedustajat kävivät hänen luonaan hakemassa ja maksamassa tilauksia. (...)” |
| --- | --- |

”(...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Leónin maakunnan syntyperäisenä asukkaana hän sai kennoittain munia sekä muita siipikarjatuotteita. (...) Joulunaikaan Jáuregui sai myös leivoslähetyksiä Astorgasta, ja kaikki Madridissa olevat La Maragateríasta kotoisin olevat myyntiedustajat kävivät hänen luonaan hakemassa ja maksamassa tilauksia. (...)”

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/1_%2830-09-20%29+3+-+Pliego+Mant++Modif.pdf/4cf68d91-ad5e-f535-f31f-1a901b22ee85?t=1603287920636

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

---