# Официален вестник C 498/30 д

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 498 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6530 декември 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 498

Издание на български език

Информация и известия

Година 6530 декември 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | 151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г. |
| 2022/C 498/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно състоянието на регионите и градовете в Европейския съюз | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г. |
| 2022/C 498/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Към макрорегионална стратегия за Средиземноморието | 6 |
| 2022/C 498/03 | Становище на Европейския комитет на регионите —Ролята на градовете и регионите в ЕС за възстановяването на Украйна | 12 |
| 2022/C 498/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност | 17 |
| 2022/C 498/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на КР за насърчаване на поднационалната дипломация по въпросите на климата преди COP27 и COP28 | 24 |
| 2022/C 498/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Към структурно приобщаване на градовете и регионите в 27-ата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) | 30 |
| 2022/C 498/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлив и устойчив преход в контекста на въгледобивните и енергоемките региони | 36 |
| 2022/C 498/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрово сближаване | 39 |
| 2022/C 498/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Осми доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване | 45 |
| 2022/C 498/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — Пътища към успеха в училище | 51 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

-ва

2022/C 498/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно състоянието на регионите и градовете в Европейския съюз

1

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

-ва

2022/C 498/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Към макрорегионална стратегия за Средиземноморието

6

2022/C 498/03

Становище на Европейския комитет на регионите —Ролята на градовете и регионите в ЕС за възстановяването на Украйна

12

2022/C 498/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност

17

2022/C 498/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на КР за насърчаване на поднационалната дипломация по въпросите на климата преди COP27 и COP28

24

2022/C 498/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Към структурно приобщаване на градовете и регионите в 27-ата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК)

30

2022/C 498/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлив и устойчив преход в контекста на въгледобивните и енергоемките региони

36

2022/C 498/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрово сближаване

39

2022/C 498/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Осми доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване

45

2022/C 498/10

Становище на Европейския комитет на регионите — Пътища към успеха в училище

51

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | 151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г. |
| 2022/C 498/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Защита на промишлените и занаятчийските географски означения в Европейския съюз (преразгледано) | 57 |
| 2022/C 498/12 | Становище на Европейския комитет на регионите — Насоки за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) | 68 |
| 2022/C 498/13 | Становище на Европейския комитет на регионите — Енергиен пакет относно природния газ, водорода и емисиите на метан | 83 |
| 2022/C 498/14 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците | 94 |
| 2022/C 498/15 | Становище на Европейския комитет на регионите — Преразглеждане на управлението на Шенгенското пространство | 114 |
| 2022/C 498/16 | Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на търговската политика | 154 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

-ва

2022/C 498/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Защита на промишлените и занаятчийските географски означения в Европейския съюз (преразгледано)

57

2022/C 498/12

Становище на Европейския комитет на регионите — Насоки за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T)

68

2022/C 498/13

Становище на Европейския комитет на регионите — Енергиен пакет относно природния газ, водорода и емисиите на метан

83

2022/C 498/14

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците

94

2022/C 498/15

Становище на Европейския комитет на регионите — Преразглеждане на управлението на Шенгенското пространство

114

2022/C 498/16

Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на търговската политика

154

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно състоянието на регионите и градовете в Европейския съюз

(2022/C 498/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД:

| — | своя „Годишен доклад на ЕС за състоянието на регионите и градовете“, изготвен въз основа на приобщаващ, фактологичен и основан на доказателства подход, включително регионалния и местния барометър, отразяващ възгледите на местните и регионалните представители, включващ множество партньори и институции (1) и предоставящ на лицата, отговорни за вземането на политически решения на европейско, национално, регионално и местно равнище, доказателства и ключови препоръки относно най-неотложните предизвикателства за следващата година; |
| --- | --- |

—

своя „Годишен доклад на ЕС за състоянието на регионите и градовете“, изготвен въз основа на приобщаващ, фактологичен и основан на доказателства подход, включително регионалния и местния барометър, отразяващ възгледите на местните и регионалните представители, включващ множество партньори и институции (1) и предоставящ на лицата, отговорни за вземането на политически решения на европейско, национално, регионално и местно равнище, доказателства и ключови препоръки относно най-неотложните предизвикателства за следващата година;

| — | резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа и многобройните предложения от непосредствено значение за местните и регионалните власти, които са ключови за намирането на решения на опасенията на гражданите; |
| --- | --- |

—

резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа и многобройните предложения от непосредствено значение за местните и регионалните власти, които са ключови за намирането на решения на опасенията на гражданите;

| — | речта за състоянието на Съюза през 2022 г., произнесена от председателя на Европейската комисия на 14 септември 2022 г., и писмото за намеренията до председателите на Европейския парламент и на Съвета; |
| --- | --- |

—

речта за състоянието на Съюза през 2022 г., произнесена от председателя на Европейската комисия на 14 септември 2022 г., и писмото за намеренията до председателите на Европейския парламент и на Съвета;

КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:

| — | незаконната и неоправдана война на Русия срещу Украйна е причинила и причинява смърт и разрушение, принуждавайки милиони хора да напуснат домовете си и да се преселят или в друго селище в Украйна, или в Европейския съюз, и по-специално в източните му държави членки, при което местните и регионалните власти са първото равнище за предоставяне на подкрепа; |
| --- | --- |

—

незаконната и неоправдана война на Русия срещу Украйна е причинила и причинява смърт и разрушение, принуждавайки милиони хора да напуснат домовете си и да се преселят или в друго селище в Украйна, или в Европейския съюз, и по-специално в източните му държави членки, при което местните и регионалните власти са първото равнище за предоставяне на подкрепа;

| — | в допълнение към въздействието на изменението на климата, последиците от пандемията от COVID-19 и смущенията в търговията, въздействието на войната в Украйна също така поставя под голям натиск много домакинства, малки и средни предприятия и местни и регионални органи на управление в целия ЕС с оглед на значителния допълнителен натиск на цените на енергията и храните и непрекъснато нарастващата инфлация; |
| --- | --- |

—

в допълнение към въздействието на изменението на климата, последиците от пандемията от COVID-19 и смущенията в търговията, въздействието на войната в Украйна също така поставя под голям натиск много домакинства, малки и средни предприятия и местни и регионални органи на управление в целия ЕС с оглед на значителния допълнителен натиск на цените на енергията и храните и непрекъснато нарастващата инфлация;

| 1. | подчертава, че годишният доклад на КР относно състоянието на регионите и градовете в ЕС показва обезпокоително нарастващо териториално разделение в ЕС вследствие на последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и ускоряването на изменението на климата; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява съжаление, че в речта си за състоянието на Съюза председателят на Европейската комисия не призна нито активната и централна роля на местните и регионалните власти за преодоляване на тези предизвикателства, нито необходимостта от по-голяма степен на многостепенно управление при изготвянето на политиките на ЕС и от превръщане на сближаването в общата цел на ЕС, както вече е предвидено в Договора от Маастрихт, с който се въведе принципът на субсидиарност и се създаде КР; |
| --- | --- |

2.

| 3. | предупреждава, че инфлацията оказва неравномерно въздействие върху териториите и създава риск от допълнително задълбочаване на съществуващите териториални, социални и икономически неравенства. По-високите разходи за енергия и транспорт засягат в по-голяма степен уязвими групи от граждани. Хората в регионите с по-ниски доходи страдат непропорционално от увеличенията на цените на основните стоки и суровини, което ги излага на риск от бедност; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава значението на трансграничното сътрудничество с цел по-нататъшно задълбочаване на Европейския съюз в социално, икономическо и административно отношение. Една трета от населението на ЕС живее в гранични региони с по-големи градове или икономически центрове често от другата страна на границата. Този неизползван потенциал в областта на здравеопазването, управлението на кризи, енергетиката, мобилността, образованието и труда трябва да се използва по-добре и специално да се насърчава; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава Европейския съюз да подкрепя градовете и регионите в ЕС и Украйна да посрещнат предизвикателствата, произтичащи от войната. Възстановяването на Украйна е необходимост, морално задължение и инвестиция за Европейския съюз. Процесът трябва да следва принципа на ОИСР за „по-добро повторно изграждане“ и да гарантира устойчиви, екологични и цифрови подходи за интегрирано териториално развитие. Както за възстановяването на Украйна, така и за справянето с последиците от войната и пандемията в ЕС ще е необходима ясна промяна на приоритетите на настоящата многогодишна финансова рамка. Финансовото положение на общините, регионите и държавите членки и понастоящем е подложено на натиск. Възстановяването на Украйна също така трябва да върви ръка за ръка с насърчаването на местната демокрация, основана на силни партньорства с местните и регионалните власти в Европейския съюз. Децентрализираният процес на възстановяване ще даде на украинските граждани възможност да останат в страната си и по този начин ще се ограничат по-нататъшните миграционни потоци. Същевременно КР отхвърля поставянето на пречки пред имиграцията на украински граждани и призовава Директива 2001/55/ЕО на Съвета (2) за временната закрила да бъде преразгледана, колкото се може по-скоро, за да се предостави на бежанците гаранция за пребиваване за повече от три години; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че подкрепата за украинските бежанци следва да бъде стимул за постигане на реформа на системата на ЕС за миграция и убежище въз основа на солидарност, стимули за справедливо споделяне на тежестта и зачитане на основните права, както и защита на външните граници. Това е още по-неотложно, като се има предвид, че растящите цени на храните в световен мащаб могат да предизвикат приток на мигранти в градовете и регионите на ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че местните и регионалните органи на управление са засегнати и от рязко увеличаващите се сметки за енергия за обществените услуги и въздействието на инфлацията върху обществените поръчки и заплатите. Местните и регионалните власти трябва да се разглеждат като активни партньори в кампании за енергоспестяване, в нови проекти за производство на енергия от възобновяеми източници, както и в планове за действие в извънредни ситуации, свързани с прекъсване на енергийните доставки, за да се вземат предвид местните обстоятелства и трансграничните решения; посочва също така потенциала на местното производство на енергия от възобновяеми източници, за да се диверсифицира енергийният микс на ЕС и да се намали зависимостта ни от трети държави, и изисква схемите на ЕС за финансиране, обществените поръчки и правилата за държавна помощ да бъдат адаптирани, така че местните инвестиционни планове да продължат да функционират в период на висока инфлация; |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава институциите на ЕС и държавите членки да предприемат извънредни мерки в подкрепа на местните и регионалните власти в усилията им за смекчаване на последиците от енергийната криза за домакинствата, уязвимите общности и местните малки и средни предприятия и за поддържане на действащи обществени услуги, включително като им се разпредели част от данъчните приходи, получени от неочакваните печалби на енергийните дружества; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава Европейската комисия незабавно да предложи общоевропейска горна граница на цените за целия внос на газ в Европейския съюз и да подкрепи разделянето на цената между газа и електроенергията, което би спомогнало за смекчаване на инфлационния натиск; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава Европейския съюз да разработи здравна политика на ЕС, при зачитане на принципа на субсидиарност, която да укрепва готовността му за действие при кризи и капацитета му за справяне със заплахи за здравето и да подкрепя общините и регионите в усилията им за подобряване на общественото здраве, профилактика на болестите и предотвратяване на заплахи за здравето; |
| --- | --- |

10.

| 11. | разбира, че на градовете и регионите трябва да се даде възможност да се възползват максимално от Next Generation EU и да се съсредоточат върху дългосрочните инвестиции. За тази цел правилата за икономическо управление трябва да се преразгледат, а сроковете за мерките за възстановяване следва да бъдат удължени, докато регионите на ЕС се върнат към макроикономическото си положение отпреди COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | в този контекст, тъй като пандемията от COVID-19 и руското нашествие в Украйна възпрепятстват нашите региони и градове да се възстановяват пълноценно, настоятелно призоваваме Европейската комисия, Съвета и Европейския парламент да изменят финансовите регламенти в посока на удължаване на сроковете за сертифициране на проекти по линия на REACT-EU в съответствие с графика на МВУ, за да се гарантира задълбочено възстановяване на нашите територии чрез оптимизиране на използването на европейското финансиране; |
| --- | --- |

12.

| 13. | във връзка с това приветства съобщението на председателя на Европейската комисия за ефективно осъществяване на междинен преглед на многогодишната финансова рамка. Този междинен преглед следва да консолидира политиката на сближаване въпреки настоящата ѝ степен на изпълнение и ниското финансово изпълнение, което е свързано основно с пандемията от COVID-19 и конкуренцията с Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ). Освен това междинният преглед следва да бъде повод за създаване на нов европейски фонд за справяне с неочаквани кризи в съответствие с методологията на споделеното управление, като се започне с войната в Украйна. В действителност непрекъснатите финансови трансфери от политиката на сближаване към ответни мерки при извънредни ситуации възпрепятстват способността ѝ да изпълнява своята роля, заложена в европейските договори; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава за незабавно начало на обсъжданията относно бъдещето на политиката на сближаване с приобщаващ подход, който включва всички заинтересовани страни и граждани. Алиансът за сближаване ще действа като съвместна платформа за дискусии и обмен, приобщаваща институциите на ЕС в конструктивен диалог с градовете и регионите. КР призовава за прилагане на принципа за ненанасяне на вреда на сближаването във всички съответни политики на ЕС, включително чрез извършване на систематични оценки на териториалното въздействие и преодоляване на пропуските в развитието на територии със специфични демографски и географски предизвикателства, и призовава Европейската комисия да работи в тясно сътрудничество с КР при определянето на този принцип; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява съгласие с Европейския парламент относно постигането на напредък по отношение на Островния пакт и Програмата на Европейския съюз за островите с участието на основните заинтересовани страни, а именно националните, регионалните и местните власти, икономическите и социалните оператори, гражданското общество, академичните среди и неправителствените организации, по подобие на Пакта за градовете и бъдещия Пакт за селските райони, както и припомня на Комисията необходимостта да извърши проучване на различното положение на островните територии на Европейския съюз; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че 43 % от европейските граждани поставят местните и регионалните власти в центъра на действията в областта на климата (увеличение с 10 % от 2019 г. до 2021 г., през периода на ограничителните мерки и възстановяването във връзка с COVID-19) и че 160 града в 21 държави членки са представили планове за действие за адаптиране в рамките на Конвента на кметовете за климата и енергетиката. КР призовава тези примери за най-добри практики да бъдат следвани и от други общини; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че адаптирането и ответните действия по отношение на кризата в областта на климата, както и опазването и възстановяването на околната среда са ключови елементи за изграждането на по-издръжливи и устойчиви общества и икономики, а ответните мерки трябва да бъдат разработени на местно равнище в съответствие със специфичните нужди и характеристики на териториите. Поради това КР отново отправя призива си за по-лесен достъп до финансиране от ЕС за местните и регионалните власти, които прилагат политиките на Зеления пакт; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава за укрепване на общите усилия за борба с изменението на климата на равнището на Европейския съюз и на национално равнище с оглед на факта, че природните бедствия засягат почти 50 милиона души в ЕС и причиняват икономически загуби средно в размер на 12 милиарда евро годишно през последните четиридесет години. В същото време е все по-важно да се съчетаят политиките в областта на климата, околната среда и социалната сфера, за да се гарантира, че при ускоряване на необходимия екологичен преход нито един човек и нито едно място няма да бъдат пренебрегнати. Във връзка с това подчертава необходимостта от защита, преразглеждане и адаптиране на регионалните и местните инфраструктури с цел по-добро справяне с климатичните явления с нараснала интензивност, чието въздействие засяга гражданите, регионалните икономики, ключовите инфраструктури и веригите на доставки; |
| --- | --- |

18.

| 19. | приветства съобщението на председателя на Европейската комисия в нейната реч за състоянието на Съюза за удвояване на капацитета на ЕС за борба с пожарите; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва силния интерес на градовете за участие в мисията на ЕС за неутрални по отношение на климата и интелигентни градове и призовава за по-приобщаващ подход към цифровия преход и прехода в областта на мобилността, включително чрез засилване на мерките за насърчаване на декарбонизацията и преминаването към други видове транспорт в градските райони, както и свързаността между градските и селските райони, за да се избегне допълнително задълбочаване на съществуващите регионални неравенства; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за пълноправно включване на поднационалните власти в делегацията на ЕС на 27-ата конференция на страните по РКООНИК и в 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие чрез членовете на КР. Подчертава, че COP 27 ще представлява възможност за официално признаване на ролята на местните и регионалните власти за повишено равнище на амбиция и ускорени действия за смекчаване на изменението на климата, адаптиране към него и финансиране, и отново призовава за включване на местните и регионалните приноси като допълнение към национално определените приноси; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава за цялостно преразглеждане на Регламента относно управлението на Енергийния съюз, за да се постави основата за систематично участие на градовете и регионите в планирането и изпълнението на националните планове в областта на енергетиката и климата. Това преразглеждане следва също така да послужи като възможност за създаване на всеобхватна рамка на ЕС за борба с енергийната бедност и бедността по отношение на мобилността; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава значението на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) в рамките на МВУ за подкрепа на екологичния и цифровия преход и за постигане на целите за устойчиво развитие. Като се има предвид, че градовете са отговорни за почти 75 % от световното потребление на енергия, 70 % от глобалните емисии на CO2, 70 % от мерките за смекчаване на изменението на климата и 90 % от мерките за адаптиране към изменението на климата, както и с оглед на бързо увеличаващия се брой местни и регионални власти, ангажирани с предприемането на действия, те трябва да станат пълноценни партньори в разработването и прилагането на инициативи в рамките на Зеления пакт, особено в области на политиката като жилищното настаняване, санирането на сгради, енергията от възобновяеми източници, устойчивата мобилност или екологизирането на градовете, както и в инициативи като „Новия европейски Баухаус“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | във връзка с това отново призовава за европейска стратегия за жилищно настаняване, насочена към насърчаване на финансово достъпни, устойчиви, социални жилища за спешно настаняване. Тази стратегия, която трябва да бъде в съответствие с принципа на субсидиарност, следва по-специално да доведе до включването в европейския семестър и в националните програми за реформи на количествена национална цел за публични инвестиции за финансово достъпни, устойчиви, социални жилища за спешно настаняване във всички държави — членки на ЕС, да улесни достъпа до частни инвестиции чрез включване на финансово достъпни социални жилища и жилища за спешно настаняване в бъдещата социална таксономия на ЕС; |
| --- | --- |

24.

| 25. | отново потвърждава необходимостта от включване на местните и регионалните власти в оценката и прилагането на МВУ и НПВУ, за да се гарантира и последователното използване на средствата за възстановяване с европейските структурни и инвестиционни фондове. Въпреки правното основание на инструмента в политиката на сближаване, в много държави членки участието на местните и регионалните власти се оказа твърде ограничено, което създава пречки за ефективно прилагане и риск от липса на полезни взаимодействия между национално определените планове и регионалните и местните приоритети и стратегии за развитие; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава продължаващите и значителни различия в областта на иновациите. От 20-те региона с най-големи разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) 19 са по-силно развити, докато две трети от 50-те региона с най-ниски разходи са по-слабо развити. КР подчертава големия потенциал на пилотното действие за партньорства за регионални иновации за подкрепа на разработването на ориентирани към местните условия решения и създаването на „териториални мисии“ от долу нагоре като част от новата програма на ЕС за иновации, като същевременно отново изтъква значението на центровете на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП); |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава ролята на цифровата трансформация като хоризонтален елемент за преодоляване на разделението в Европа и необходимостта от цифрово сближаване. С новия „свързан с мисии подход“ към изготвянето на политиките политиката на сближаване трябва да продължи да подкрепя дългосрочните цели (целите на ЕС) в бъдеще. Преодоляването на цифровото разделение чрез всеобхватни и приобщаващи стратегии с участието на всички равнища на управление е необходимо за устойчиво възстановяване и издръжливи общества; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изтъква, че през 2021 г. средното равнище на безработица сред младите хора на възраст между 15 и 29 години в ЕС е било 13 %, което представлява намаление с 0,9 процентни пункта спрямо 2020 г. със значителни регионални различия, като равнището на младежката безработица е по-високо в испанските, гръцките и италианските региони. В този контекст КР настоятелно призовава Европейската комисия да представи предложения за справяне с дългосрочната и младежката безработица, които бяха изострени в резултат на кризата. В същия дух подчертава спешната необходимост от преодоляване на неравнопоставеността между половете в областта на заетостта. Освен това предупреждава за нарастващите рискове от бедност, включително детската бедност; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства призива на председателя на Европейската комисия за повече солидарност между поколенията и изтъква водещата роля на КР в ангажирането на младите хора и младежките организации за оформяне на бъдещето на Европа, по-специално чрез разработване на Харта на ЕС за младежта и демокрацията; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отбелязва, че в периода 2011—2020 г. се е увеличил делът на жените, избрани на всички политически равнища — от местно до национално равнище— но изразява съжаление, че те все още представляват само една трета от общия брой на всички равнища. През 2021 г. само в 16 от 285-те регионални асамблеи в ЕС е постигнато равенство между избраните кандидати. КР признава, че сред неговите членове далеч няма баланс между жените и мъжете и очаква от държавите членки да разгледат този въпрос. Поради това КР ще стартира процес на размисъл за това как да увеличи участието на жените в своята работа, на своите ръководни позиции и в своя състав, и призовава държавите членки да организират инициативи, насочени към предоставяне на възможности на жените в местната и регионалната политика с цел преодоляване на дискриминацията в политическия свят и борба с пречките, пред които са изправени жените, включително стереотипите; |
| --- | --- |

30.

| 31. | настоятелно призовава държавите членки да въведат, с пълноценното участие на местните и регионалните власти, всички необходими мерки за бързо постигане на целта, определена в Директивата на ЕС относно борбата с насилието над жени и домашното насилие; същевременно подчертава, че е важно всички държави — членки на ЕС, да ратифицират Истанбулската конвенция — договора на Съвета на Европа, който има за цел да създаде всеобхватна рамка на общоевропейско равнище за защита на жените от всички форми на насилие и да предотвратява, преследва и изкоренява насилието над жени и домашното насилие; |
| --- | --- |

31.

| 32. | обръща внимание на решаващата роля на общините и регионите за социалното сближаване, равенството между половете и заетостта в Европа, както като работодатели, така и като доставчици и възложители на услуги за социални грижи. При изпълнението на плана за действие относно Европейския стълб на социалните права е важно социалните партньори и общините и регионите да участват цялостно както в разработването, така и в изпълнението на инициативите на ЕС в социалната област, така че да се гарантира целесъобразност и ефективност на мерките. В това отношение решаваща роля играе европейският семестър. Местните и регионалните власти трябва да участват във вземането на решения и да носят отговорност за начините за постигане на общите цели. При реформата на европейския семестър трябва да се добави териториално измерение, а целите за устойчиво развитие да бъдат включени в европейския семестър; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подкрепя призива на Европейския парламент и на председателя на Европейската комисия в речта за състоянието на Съюза за Конвент за преразглеждане на Договорите. КР следва да участва пълноценно в Конвента, да представлява местните и регионалните европейски представители на изборна длъжност и е изцяло ангажиран с насърчаването на концепцията за активна субсидиарност и по-голямо сътрудничество с регионалните парламенти и сдружения на местните и регионалните власти. Многостепенното управление е задължително условие за приобщаващ и ефективен процес на вземане на решения в ЕС, като се обръща специално внимание на регионите със законодателни правомощия и на техните легитимни компетентности. Във връзка с това КР приветства обявлението на Европейската комисия за включване на гражданските асамблеи и други практики на демокрацията на участието в изготвянето на политиките на ЕС, като подчертава обаче ролята на демократично избраните представители, които се отчитат пред своите избиратели, и се ангажира да играе активна роля в тези процеси; |
| --- | --- |

33.

| 34. | възнамерява да предложи конкретни мерки за разглеждане на териториалното измерение на европейските политики при постигането на общата цел на ЕС за сближаване, като се вземат предвид и предложенията на Конференцията за бъдещето на Европа, както и специфичните потребности на граничните и периферните региони; |
| --- | --- |

34.

| 35. | възлага на своя председател да предаде годишния доклад на ЕС относно състоянието на регионите и градовете и настоящата резолюция на председателите на Европейския парламент, Европейската комисия и Европейския съвет, както и на държавните и правителствените ръководители на 27-те държави — членки на ЕС, и насърчава местните и регионалните представители на изборна длъжност в Европа да разпространят доклада сред гражданите и местните медии. |
| --- | --- |

35.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight.

1

(2)  Директива 2001/55/ЕО на Съвета от 20 юли 2001 г. относно минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масово навлизане на разселени лица и за мерките за поддържане на баланса между държавите-членки в полагането на усилия за прием на такива лица и понасяне на последиците от този прием (OB L 212, 7.8.2001 г., стр. 12).

2

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/6

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Към макрорегионална стратегия за Средиземноморието

(2022/C 498/02)

| Докладчик: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ЕНП) |
| --- | --- |

Докладчик:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ЕНП)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

Приносът на макрорегионалните стратегии за териториалното сближаване, местната демокрация и сътрудничеството по външните граници

| 1. | счита, че макрорегионите играят ключова роля за укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Европейския съюз и неговите близки съседи, като дават възможност на трансграничните райони да се справят заедно със специфични и общи предизвикателства чрез обмен, сътрудничество и изпълнение; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че този подход дава възможност за по-голяма съгласуваност и взаимно допълване между политиките, действията и програмите за финансиране, изпълнявани от различни равнища на управление в определен географски район. По този начин, като насърчават многостепенното управление, макрорегионите допринасят за повишаване на ефективността и въздействието на политиката; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че макрорегионалните стратегии се основават на принципа на многостепенното управление и че регионите във и извън ЕС трябва да играят ключова роля в тяхното разработване, изграждане и определяне на общите им цели, наред с държавите — членки на ЕС, и други заинтересовани държави; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че Средиземноморският регион обхваща няколко страни кандидатки и потенциални кандидатки, както и държави извън ЕС, и подчертава значението на макрорегионите за укрепване на трансграничното сътрудничество в ЕС. Това сътрудничество е необходимо за справяне с общите предизвикателства и за ангажиране на държави извън ЕС в по-задълбочено и засилено сътрудничество със Съюза; |
| --- | --- |

4.

| 5. | припомня приемането на резолюцията на Европейския парламент на 3 юли 2012 г., озаглавена „Развитие на макрорегионалните стратегии на ЕС: настоящи практики и перспективи за бъдещето, по-специално в Средиземноморието“ (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня доклада на ARLEM относно „Стратегия за сближаване за Средиземноморието“ (2014 г.), в който се излагат първоначалните очертания на рамка за макрорегионално управление за Средиземноморието, основана на принципите на многостепенно управление и прогресивна структура с променлива геометрия; |
| --- | --- |

6.

| 7. | припомня също така, че Съветът на Европейския съюз (2) посочи, че е отворен за разглеждане на съвместни инициативи, насочени към създаването на нови макрорегионални стратегии; |
| --- | --- |

7.

Средиземноморски макрорегион — ключов инструмент за справяне с предизвикателствата в Средиземноморието

| 8. | подчертава уникалните ресурси на Средиземно море. Крайбрежната ивица на Средиземно море е 46 000 км, на нея са разположени 22 крайбрежни държави, в които живеят над 500 милиона души, като 1/3 от населението е концентрирано в крайбрежните райони и около 150 милиона работни места са пряко свързани със Средиземно море; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава екологичното значение на Средиземно море, което представлява едва 1 % от Световния океан, но допринася за 20 % от морското производство в света (3). То е и един от основните източници на морско и крайбрежно биологично разнообразие, като там се намират 28 % от ендемичните видове, 7,5 % от дивата флора и фауна и 18 % от световната морска флора; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава потенциала на Средиземноморския басейн, който е единно географско пространство, чието население има общо историческо и културно наследство, произтичащо от дългогодишната традиция на сътрудничество и обмен на идеи, стоки и хора между трите му бряга; |
| --- | --- |

10.

| 11. | признава, че Средиземноморският басейн е изправен пред предизвикателства, свързани с управлението, социално-икономическото развитие, хуманитарните въпроси, климата, сигурността и околната среда, които изискват съвместни действия; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изтъква, както се подчертава в Първия средиземноморски доклад за оценка на изменението на климата и околната среда в Средиземноморието, публикуван от експерти от Средиземноморието по въпросите на климата и изменението на околната среда (MedECC), че средиземноморските подрегиони са засегнати от неотдавнашните антропогенни промени в околната среда и че сред основните фактори за тези промени са климатът, прирастът на населението, замърсяването, неустойчивите практики за земеползване и използване на морето, както и чуждоземните видове. В повечето райони са засегнати както екосистемите, така и човешкият поминък (4); |
| --- | --- |

12.

| 13. | посочва, че при сегашните темпове глобалното затопляне в Средиземноморския район ще достигне 2,2 градуса до 2040 г., а регионът се затопля с 20 % по-бързо от средния световен темп на затопляне. Последиците от изменението на климата вече са много видими — екстремните природни явления се умножават. По тази причина средиземноморските общества най-много страдат от изменението на климата (в тази зона е концентрирано 50 % от населението на света, страдащо от недостиг на вода, който засяга продоволствената сигурност; 49 от 51-те културни обекта на ЮНЕСКО също са изложени на риск). Повечето от последиците от изменението на климата се влошават от други екологични предизвикателства, като прекомерно интензивните урбанизация, селско стопанство, риболов и туризъм, влошаване на качеството на земите, опустиняване и замърсяване (въздух, почва, сладководни и морски води); |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, както се отбелязва в становището „Към устойчиво използване на природните ресурси в контекста на средиземноморските острови“, много високата екологична уязвимост на средиземноморските острови в контекста на глобалното затопляне, което вече има икономически (рибарство, туризъм и др.) и социални последици (емиграция и др.), и препоръчва да се разработи специфичен подход към въздействието на изменението на климата на макрорегионално равнище върху този тип територии, който да отчита специфичните нужди на архипелазите и островите и да насърчава по-тясно сътрудничество между тези територии, държавите членки и Европейския съюз за справяне с екологичните предизвикателства и насърчаване на устойчивото развитие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че въпреки очевидните сходства, Средиземноморският район се характеризира с големи различия в равнищата на развитие. Тези различия, включително слабостите в институционалния капацитет, инфраструктурната взаимосвързаност и търговските отношения, засягат стабилността, просперитета и сигурността на средиземноморските общества; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че кризата, предизвикана от COVID-19, е напомняне за спешната необходимост от координиран подход и укрепване на съвместната устойчивост на епидемии, икономически сътресения и изменение на климата; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че средиземноморският макрорегион може да служи и като инструмент за координация на управлението на миграционните потоци, които засягат по-специално регионалните и местните власти по външните граници на ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня, че в контекста на нападението на Русия срещу Украйна Средиземноморието има ключова роля за смекчаване на последиците от войната и приемане на разселеното население, като същевременно продължава да полага усилия за гарантиране на напредък в изграждането на мира в крайбрежните си територии; |
| --- | --- |

18.

| 19. | с оглед на тези предизвикателства потвърждава необходимостта от обединяване на трите бряга по по-интегриран начин, за да се засили сближаването, да се увеличи европейската и глобалната тежест на региона и неговият потенциал за иновации и да се допринесе за благосъстоянието на хората и опазването на околната среда; |
| --- | --- |

19.

| 20. | в този процес признава съществената роля на местните и регионалните власти, които са силно мобилизирани чрез инициативи и мрежи като Съюза за Средиземноморието (СзС), ARLEM (Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти) и Средиземноморския алианс за сътрудничество (MedCoopAlliance), както и Междусредиземноморската комисия на Конференцията на периферните и морските региони (CPMR); |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че всички предизвикателства, пред които е изправен Средиземноморският регион (изменение на климата, ерозия, опустиняване, замърсяване с пластмаси, миграция, свръхтуризъм и др.), са концентрирани в архипелазите и островите и поради тази причина представляват идеални пилотни територии за прилагането на интегрирани политики за устойчиво развитие в Средиземноморието, и призовава Европейската комисия да изготви стратегия за островите, пригодена към различните басейни; |
| --- | --- |

21.

| 22. | изразява съгласие с Европейската комисия, че целите на Европейския зелен пакт следва да бъдат отразени в тясно сътрудничество със съседните държави, изправени пред едни и същи предизвикателства в областта на климата и околната среда; |
| --- | --- |

22.

| 23. | посочва, че местните и регионалните власти по трите бряга, които играят важна роля за справяне с последиците от изменението на климата, призоваха за „Зелен пакт за Средиземноморието“ (5); |
| --- | --- |

23.

| 24. | признава ключовата роля, която местните власти (трябва да) изпълняват като съюзници на регионите и държавите при изпълнението на глобалните и регионалните програми; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава също така, че макрорегионалната стратегия, насърчаваща укрепването на политическия диалог, е от съществено значение за изпълнението на новата програма за Средиземноморието, както е посочено в съобщението на Европейската комисия от февруари 2021 г. „Обновено партньорство с държавите от южното съседство. Нова програма за Средиземноморието“ (6); |
| --- | --- |

25.

Към интегрирана стратегия за целия средиземноморски басейн

| 26. | приветства положителните резултати и засиленото сътрудничество, което стана възможно благодарение на ангажираността на заинтересованите страни в Средиземноморието, и по-специално на местните и регионалните власти; призовава тези заинтересовани страни, по-специално местните и регионалните власти, да засилят това сътрудничество, за да подготвят почвата за създаването на макрорегионална стратегия в Средиземноморието; |
| --- | --- |

26.

| 27. | оценява значителния напредък, постигнат по отношение на интеграцията в Средиземноморието чрез макрорегионалната стратегия за региона на Адриатическо и Йонийско море (EUSAIR) и стратегията за басейна на Западното Средиземноморие (WestMED); |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава настоятелно Европейската комисия спешно да задълбочи напредъка по инициативата WestMED, като ѝ предостави ресурси, стабилна структура и дългосрочна стратегия за консолидиране, за да се улесни макрорегионалната интеграция в Западното Средиземноморие; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че съществуващите инициативи и програми за сътрудничество, както и ключовите участници на различните равнища в многостепенното управление, трябва да бъдат по-добре координирани, за да не се размиват техните усилия и въздействие. Поради това е необходимо средиземноморските територии най-накрая да разполагат с оперативен инструмент, който да им позволява да разработват и прилагат интегрирана стратегия, конкретен план за действие и съвместни проекти в отговор на общите приоритети, определени в съществуващите институционални рамки за сътрудничество като Съюза за Средиземноморието, ARLEM и инициативи като MedCoop Alliance и BLUEMED, наред с други; |
| --- | --- |

29.

| 30. | смята, че макрорегионалната стратегия за Средиземноморието ще отговори на тези предизвикателства не като замени съществуващите стратегии, а като допълни техните действия и по този начин увеличи максимално въздействието им, като търси отговори на общите предизвикателства, например тези, произтичащи от борбата с изменението на климата и цифровата трансформация, превръщайки ги в големи възможности за устойчиво развитие и допринасяйки по този начин за справедлив и приобщаващ екологичен преход, и като извлича ползи от споделените възможности и обръща специално внимание на човешкото измерение и възможностите за младите хора, отключвайки по този начин икономическия потенциал на региона в полза на гражданите; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че на равнището на Средиземноморския басейн трябва задължително да бъде разработена макрорегионална стратегия, която да предоставя съдържателни решения на общите предизвикателства и да обхваща трите подбасейна: западен, източен и Адриатическо-йонийски. Следователно тя трябва да бъде отворена за всички от самото си начало и в крайна сметка да има за цел да обхване целия Средиземноморски басейн по трите бряга; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава в макрорегионалната стратегия за Средиземноморието, както във всяка морска макрорегионална стратегия, да се обърне специално внимание на островните територии в съответствие с член 174 от ДФЕС; призовава за ефективно отчитане на специфичните характеристики и уязвимост на тези територии чрез установяване на по-силно партньорство с конкретни и координирани действия между тези територии, държавите -членки и Европейския съюз; |
| --- | --- |

32.

| 33. | посочва, че тази регионална интеграция би трябвало да се осъществява постепенно, въз основа на доброволен подход от страна на средиземноморските национални, регионални и местни власти, като се имат предвид предизвикателствата, породени от някои нестабилни ситуации, свързани със сигурността, политическата и дипломатическата обстановка; |
| --- | --- |

33.

Основни принципи на многостепенното управление на средиземноморско равнище

| 34. | предлага управлението на една бъдеща макрорегионална стратегия в Средиземноморието да отразява напълно принципа на многостепенно управление с участието на европейските, националните, регионалните и местните власти, както и съответните им сдружения и еврорегиони; |
| --- | --- |

34.

| 35. | счита, че за да бъде оперативна, една средиземноморска макрорегионална стратегия трябва да се основава на стабилна и представителна схема на управление, разполагаща с: i) общо събрание на политическо равнище с участието на европейски, национални и регионални власти, ii) изпълнителен съвет, обединяващ членовете на националната координация (на регионално или национално равнище) от всяка държава, представена в стратегията и насърчаващ приобщаването на регионалните и местните власти в процеса на вземане на решения, както и наблюдатели от мрежи на регионални и местни власти, съответните им организации и еврорегиони, и iii) тематични групи за действие за разработване и изпълнение на конкретни проекти за сътрудничество, които да мобилизират социално-икономическите публични и частни участници, академичните среди и гражданското общество; |
| --- | --- |

35.

| 36. | предлага, въз основа на добрите практики на WestMED, да се създаде годишно ротационно съвместно председателство, което да се поема в рамките на двоен мандат — от държави от ЕС и страни партньори, и да работи заедно с тясната подкрепа на представителните организации на регионалните и местните власти. Председателството би трябвало да се развива, отчитайки миналото, настоящото и бъдещото председателство и поддържайки баланс между ЕС и държавите партньори, представени в стратегията, а представителната организация на регионалните и местните власти, която оказва подкрепа, би трябвало също да се сменя на ротационен принцип. Тази динамика е от съществено значение, за да се гарантира отчитането на различните органи на управление на макрорегионалната стратегия, както и връзката между тях, и да се предоставят стратегически насоки за действията на макрорегиона чрез годишни работни програми. Желателно е технически секретариат (секретариат на макрорегионалната стратегия за Средиземноморието) да координира и подкрепя стратегията; |
| --- | --- |

36.

| 37. | предлага, с цел да се гарантира съвместимост със съществуващите инициативи, в изпълнението на стратегията да бъдат включени представители на ключови международни и евро-средиземноморски институции и инициативи като Съюза за Средиземноморието, MedCoopAlliance и ARLEM, както и представители на EUSAIR и WestMED; като „лаборатории“ за многостепенно управление ЕГТС също предлагат полезни перспективи за подкрепа на целите на новата програма за Средиземноморието; |
| --- | --- |

37.

Макрорегионална стратегия, насочена към приоритетните предизвикателства

| 38. | счита, че една макрорегионална стратегия за Средиземноморието следва да се съсредоточи върху ограничен брой общи предизвикателства, които да бъдат разглеждани постепенно с течение на времето; подчертава, че екологичната и цифровата трансформация са ключови предизвикателства, на които следва да се обърне приоритетно внимание; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава, като първа стъпка, усилията да се съсредоточат върху основните предизвикателства, свързани с изменението на климата, цифровата трансформация, околната среда и хуманитарната криза, както и необходимия екологичен преход. Следните приоритети спешно изискват координирани действия на средиземноморско равнище: бъдещето на архипелазите и островите, крайбрежните и градските райони, замърсяването на морската среда (особено пластмасовите микрочастици и отпадъчните води), опазването на биологичното разнообразие, агроекологията, кръговата икономика, управлението и предотвратяването на природни бедствия и намаляването на емисиите на парникови газове и адаптиране към изменението на климата и отговор на хуманитарната криза чрез гарантиране на основните права и свободи; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предлага в краткосрочен план Европейската комисия да подкрепи, чрез програмата Interreg Euro-MED или други съответни съществуващи програми (като се има предвид, че макрорегионалните стратегии се подчиняват на правилото да не се изисква нито ново законодателство, нито ново финансиране, нито нова институция), създаването през 2024 г. на пилотен проект за нулево замърсяване на морската среда в Средиземноморието, който да допринася тематично и за „Мисия океан, море и води“ (7). Целта ще бъде да се започне съвместна работа между държавите и териториите, желаещи да разработят средиземноморска макрорегионална стратегия и по този начин да се изпробват нейните основни принципи посредством конкретна цел; |
| --- | --- |

40.

| 41. | след това обхватът на усилията би могъл да бъде разширен, така че да се включат следните предизвикателства във връзка с новата програма за Средиземноморието:






  а) | насърчаване на балансирано и устойчиво икономическо развитие чрез съвместни проекти, насочени към укрепване на научните изследвания, иновациите и устойчивото използване на природните ресурси, както и взаимосвързано предприемачество; |
| --- | --- | --- |

41.

а)

насърчаване на балансирано и устойчиво икономическо развитие чрез съвместни проекти, насочени към укрепване на научните изследвания, иновациите и устойчивото използване на природните ресурси, както и взаимосвързано предприемачество;

| б) | интегриране на синята икономика; |
| --- | --- |

б)

интегриране на синята икономика;

| в) | насърчаване на човешкото развитие, включително културата и културното наследство, туризма, образованието, здравеопазването, заетостта, развитието на младежта и социалното приобщаване на маргинализираните групи и подкрепата за бежанците, както и задоволяването на нуждите, произтичащи от наличието на миграционни потоци, особено по външните граници на ЕС; |
| --- | --- |

в)

насърчаване на човешкото развитие, включително културата и културното наследство, туризма, образованието, здравеопазването, заетостта, развитието на младежта и социалното приобщаване на маргинализираните групи и подкрепата за бежанците, както и задоволяването на нуждите, произтичащи от наличието на миграционни потоци, особено по външните граници на ЕС;

| г) | укрепване на свързаността чрез транспорта и цифровата инфраструктура; |
| --- | --- |

г)

укрепване на свързаността чрез транспорта и цифровата инфраструктура;

| д) | укрепване на продоволствената и енергийната автономност в Средиземноморието, като се вземат предвид последиците от изменението на климата и войната в Украйна, предизвикана от Русия; |
| --- | --- |

д)

укрепване на продоволствената и енергийната автономност в Средиземноморието, като се вземат предвид последиците от изменението на климата и войната в Украйна, предизвикана от Русия;

| е) | укрепване на инструментите и капацитета на публичните и частните институции с цел смекчаване на причините за изменението на климата и загубата на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

е)

укрепване на инструментите и капацитета на публичните и частните институции с цел смекчаване на причините за изменението на климата и загубата на биологично разнообразие;

Оперативен план за действие въз основа на съществуващото финансиране

| 42. | счита, че една средиземноморска макрорегионална стратегия трябва задължително да се основава на оперативен план за действие, който да превърне приоритетите в конкретни действия на средиземноморско равнище. За да се гарантира, че териториалното измерение е отчетено по подходящ начин в плана, допринасяйки не само за постигането на обща визия за по-добро, сплотено и устойчиво развитие в Средиземноморския басейн, но и за включването на гражданското общество по трите бряга на Средиземно море, местните и регионалните власти, които са най-близо до гражданите, следва да участват в изготвянето на плана; |
| --- | --- |

42.

| 43. | посочва, че голяма част от финансирането може да бъде мобилизирано в подкрепа на средиземноморски проекти, включително 7 милиарда евро да бъдат мобилизирани от Европейската комисия в рамките на Европейския инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС). Програмите за европейско териториално сътрудничество в Средиземноморието (Next-MED, EUROMED, ADRION, Marittimo) също представляват важна възможност за улесняване осъществяването на проекти, които могат да допринесат за постигането на целите на макрорегионалната стратегия; |
| --- | --- |

43.

| 44. | посочва, че много програми, изпълнявани пряко от Европейската комисия, като „Хоризонт Европа“, LIFE или „Еразъм +“, са отворени за участие на трети държави и следователно представляват възможен източник на допълнително финансиране. Освен това програми като Партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион (PRIMA) или двустранните инструменти, създадени от Европейския съюз в съседните държави, подпомагат пряко сътрудничеството в Средиземноморието; |
| --- | --- |

44.

| 45. | посочва, че донори като Световната банка или Европейската инвестиционна банка и институции като фондация „Anna Lindh“ също активно работят в Средиземноморието и могат да улеснят появата на съвместни проекти; |
| --- | --- |

45.

| 46. | посочва, накрая, че много държави, региони и градове изпълняват програми за децентрализирано сътрудничество, които също могат да допринесат за изпълнението на по-големи проекти за сътрудничество в Средиземноморието; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава освен това, че изпълнението на програмите за европейско териториално сътрудничество за периода 2021—2027 г. ще бъде придружено от разработването на механизми за управление с цел улесняване на координацията на европейското финансиране, което е налично в тази сфера. Комитетът счита, че това може да даде конкретен принос за създаването на средиземноморска макрорегионална стратегия; |
| --- | --- |

47.

Заключения

| 48. | приветства новия импулс, даден на средиземноморското сътрудничество на Световния форум за Средиземноморието, организиран по време на френското председателство; |
| --- | --- |

48.

| 49. | очаква следващото председателство на Европейския съюз, което ще се поеме от средиземноморска държава, а именно Испания, през 2023 г., с надеждата то да постави отново акцента върху средиземноморското управление и възможностите за управление и сътрудничество, които предоставя обновената му макрорегионална рамка; |
| --- | --- |

49.

| 50. | насърчава Европейската комисия и държавите — членки на ЕС, да подкрепят разработването на макрорегионална стратегия за Средиземноморието и други необходими нови макрорегионални стратегии; |
| --- | --- |

50.

| 51. | също така приканва Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет да подкрепят импулса за макрорегионална стратегия за цялото Средиземноморие, за по-добър, интегриран и сплотен Средиземноморски регион; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава Европейския съвет през 2022 г. да сезира Европейската комисия за изготвянето на макрорегионална стратегия за Средиземноморието, придружена от план за действие, с оглед на одобрението на Съвета и Европейския парламент по време на испанското председателство през втората половина на 2023 г. |
| --- | --- |

52.

Брюксел, 11 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  P7_TA (2012) 0269.

1

(2)  13424/20. Заключения на Съвета относно изпълнението на макрорегионалните стратегии на ЕС, 2 декември 2020 г.

2

(3)  Randone и колектив. 2017 г., Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Съживяване на икономиката на Средиземно море: действия за устойчиво бъдеще), Средиземноморска инициатива на Световния фонд за дивата природа (WWF).

3

Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Съживяване на икономиката на Средиземно море: действия за устойчиво бъдеще),

(WWF).

(4)  MedECC (2020) Климатични промени и промени в околната среда в Средиземноморския басейн — настояща ситуация и рискове за бъдещето. Първи средиземноморски доклад за оценка [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (eds.)] Съюз за Средиземноморието, Plan Bleu, UNEP/MAP, Марсилия.

4

(5)  Пленарна сесия на Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM), 23 януари 2020 г.

5

(6)  JOIN(2021) 2 final. Вж. също становището на Европейския комитет на регионите относно „Обновено партньорство с държавите от южното съседство.Нова програма за Средиземноморието“, (ОВ C 440, 29.10.2021 г., стр. 19).

6

„Обновено партньорство с държавите от южното съседство

Нова програма за Средиземноморието“

(7)  Мисия на ЕС: възстановяване на нашите океани и води.

7

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/12

---

Становище на Европейския комитет на регионите —Ролята на градовете и регионите в ЕС за възстановяването на Украйна

(2022/C 498/03)

| Главен докладчик: | Dario NARDELLA (ПЕС/IT), кмет на Флоренция |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Искане за консултация от страна на чешкото председателство на Съвета
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Подпомагане и възстановяване на Украйна
  COM(2022) 233 final |

Главен докладчик:

Dario NARDELLA (ПЕС/IT), кмет на Флоренция

Отправни документи:

Искане за консултация от страна на чешкото председателство на Съвета

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Подпомагане и възстановяване на Украйна

COM(2022) 233 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | осъжда отново непровокираната война, която Русия води срещу Украйна, което представлява грубо нарушение на международното право, нарушение на демократичните принципи и принципите на правовата държава и непровокирана, неоправдана и необоснована агресия срещу народа на Украйна, както и нападение срещу суверенитета и териториалната цялост на Украйна, за които КР отново изразява непоколебимата си подкрепа. Поради това КР се присъединява към общото осъждане на т.нар. референдуми, проведени в окупираните от Русия територии на Украйна в края на септември 2022 г., тъй като те нарушават почти всички възможни демократични стандарти; призовава държавите — членки на ЕС, институциите на ЕС и държавите — партньори на ЕС, да останат единни в подкрепата за Украйна, която се бори също за нашата свобода и за европейските ценности. Последователните санкции са от съществено значение за тази подкрепа и за оказване на натиск върху руския агресор; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява дълбоко съжаление, че руското нашествие доведе не само до над 10 хиляди жертви сред цивилното население и много повече ранени, милиони разселени лица в Украйна и в трети държави. Осъжда факта, че в окупирана Украйна руските агресори преследват местни и регионални представители, журналисти и защитници на правата на човека, отвличат ги и ги задържат; КР се присъединява към Конгреса на местните и регионалните власти на Съвета на Европа в искането за тяхното незабавно и безусловно освобождаване. Подчертава, че руското нашествие доведе до масовото унищожаване на украинската инфраструктура и сгради, училища, болници, цивилни жилища и културно наследство в Украйна, което според някои оценки възлиза на над 750 милиарда евро, а и се очаква рязко намаляване на БВП с 35 % (според прогнозите на МВФ). Освен това КР подчертава, че украинската икономика е загубила между 30 % и 50 % от производствения си капацитет, като загубите са съсредоточени в икономически важни региони в Източна и Южна Украйна; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че възстановяването на Украйна е необходимост за Европа и морално задължение, което ще изисква както допълнителни ресурси извън настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) на ЕС, евентуално чрез задействане на член 122 от Договора за функционирането на Европейския съюз, така и извънбюджетно ново финансиране. Предвид извънредните обстоятелства, свързани с войната в Украйна, КР подкрепя идеята за изтегляне напред във времето на средносрочния преглед на МФР през 2023 г.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че от обещаната на Украйна макрофинансова помощ от ЕС в размер на 9 милиарда евро досега са договорени само 6 милиарда евро в сравнение с прогнозните месечни нужди в размер на 5—7 милиарда евро. КР припомня, че военните обстоятелства налагат процент на провизиране в размер на 70 % от бюджета на ЕС, а не нормален процент от 9 %, и че бюджетът на ЕС за 2021—2027 г. вече не разполага с достатъчно маржове за финансиране на заеми. Поради това КР подчертава необходимостта от алтернативни начини на финансиране на помощта, включително чрез предоставяне на допълнителни публични гаранции от държавите членки; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че процесът на възстановяване трябва да следва подход „от долу нагоре“, включващ местните и регионалните власти в Украйна и ЕС, и да се основава на реформата на Украйна за децентрализация, която вече беше доста напреднала преди 24 февруари 2022 г. В този контекст КР посочва препоръките от проучването на тема „Предизвикателства и възможности за участие на МРВ във възстановяването на Украйна“ (1), публикувано през септември 2022 г.; счита, че децентрализираният процес на възстановяване е и най-добрият начин да се даде възможност на украинските граждани да останат в страната си и по този начин да се намалят по-нататъшните имиграционни потоци. Същевременно КР отхвърля изкуствените пречки пред имиграцията на украински граждани и призовава за скорошно преразглеждане на Директива 2001/55/ЕО на Съвета (2) за временната закрила, за да се предостави на бежанците гаранция за пребиваване за повече от три години; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приветства решението на Европейския съвет да предостави на Украйна статут на страна кандидатка. Този статут следва да се превърне в двигател за нови усилия от страна на украинската администрация за реформи, а възстановяването следва да бъде възможност за по-нататъшно сближаване със стандартите и политиките на ЕС. В този контекст КР подчертава, че Споразумението за асоцииране между Украйна и ЕС вече обхваща приблизително 70 % от достиженията на правото на ЕС; очаква Украйна да продължи борбата си с корупцията, която беше посочена в становището на Европейската комисия относно кандидатурата на Украйна за членство в Европейския съюз като един от седемте сектора за спешни реформи (3) и ще бъде оценена до края на 2022 г. Реформите би трябвало също така да предоставят гаранции за прозрачно и справедливо разпределение на средствата от помощта; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че КР би могъл да започне, също и в рамките на съвместен консултативен комитет, действия, имащи за цел да подготвят, по-специално, доближаването до достиженията на правото на ЕС в областта на политиката на сближаване, да подкрепят изграждането на капацитет и доброто управление чрез обучение и обмен на най-добри практики с партньори; |
| --- | --- |

7.

Общи принципи на процеса на възстановяване на Украйна

| 8. | приветства Декларацията от Лугано, в която се посочва, че проектопланът за възстановяване и развитие, изготвен от Украйна, представлява всеобхватна рамка, направляваща процеса на възстановяване, която дава възможност за координирано участие на множество заинтересовани страни и партньорства; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава международната общност, под ръководството на ЕС, да създаде ефективна платформа за координация между правителството на Украйна и всички нейни двустранни и многостранни партньори, организации и международни финансови институции и донори за подготовката и изпълнението на плана за възстановяване и развитие на Украйна и счита, че плановете на Европейската комисия за създаване на платформа за възстановяване на Украйна, която да координира цялото донорско финансиране за възстановяването на Украйна, е от основно значение за тази цел, при условие че принципът на партньорство бъде изцяло интегриран в платформата, а Алиансът на градовете и регионите за възстановяване на Украйна бъде привлечен за участие като пълноправен партньор на всички етапи от нейното планиране и прилагане; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изразява съгласие с мнението, че процесът на възстановяване на Украйна следва да бъде диференциран както по отношение на сроковете, риска за сигурността и регионалната експозиция на войната, така и по отношение на специфичните предизвикателства, свързани със сближаването (4). Първият етап, вероятно докато военните действия все още продължават, следва да бъде реакцията при извънредни ситуации, вторият етап следва да бъде посветен на възстановяването на критичната инфраструктура и услуги, а третият — на проправяне на пътя за дългосрочен устойчив растеж. Във всички тези три фази на възстановяване е важно да се обръща внимание на изграждането на капацитет на общините, за да се даде възможност на местните власти в Украйна сами да координират възстановяването за своята територия; |
| --- | --- |

10.

| 11. | призовава ЕС и други международни донори, включително отделните държави членки, да предоставят на първо време незабавна финансова помощ, за да се помогне на украинското население да премине безопасно през предстоящата зима. В регионите на първа линия това финансиране следва да бъде насочено към хуманитарна помощ (храни, горива, лекарства, системи за питейна вода и за пречистване на питейната вода и др.), осигуряване на временни жилища (палатки, сглобяеми къщи, отоплителни системи и др.), разминиране, както и логистична подкрепа за поддържане на връзката между тези региони и също към предоставяне на необходимите транспортни средства като: автобуси, линейки, противопожарни камиони, камиони, багери и др. В относително безопасните и достатъчно отдалечени от бойните действия региони следва да се осигури техническа подкрепа, за да се помогне на предоставянето на услуги, жилищното настаняване и интегрирането на вътрешно разселените лица, както и да се окаже подкрепа за преместването на промишления капацитет и за осигуряването на сигурни транспортни коридори за придвижване на хуманитарната помощ във вътрешността и за износа от Украйна; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства в този контекст факта, че на 16 септември Европейската комисия се ангажира да предостави на този първи етап 150 милиона евро за подпомагане на вътрешно разселените лица в Украйна и 100 милиона евро за възстановяване на училища, разрушени от руските бомбардировки, но счита, че тези суми са до голяма степен недостатъчни на фона на нуждите за първия етап на бързо възстановяване, които се оценяват на 17 милиарда евро, 3,4 милиарда от които още през 2022 г.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че вторият етап от процеса на възстановяване следва да бъде посветен на възстановяването на критичната инфраструктура и услуги, включително централно отопление, електричество, водоснабдяване и канализация, училища, болници и цивилни жилища. Схемите за създаване на работни места в областта на общественото благоустройство биха позволили наемането на хора в райони със значителни разрушения; |
| --- | --- |

13.

| 14. | предлага третият етап от процеса на възстановяване да положи основите за дългосрочен устойчив растеж, основан на стратегия за интегрирано планиране на териториално равнище, като се използват системни подходи за устойчиви, екологосъобразни, интелигентни и приобщаващи територии и принципът „да изграждаме отново, но по-добре“. Този етап следва да се съсредоточи по-специално върху постигането на поставената от украинското правителство цел за намаляване до 2030 г. на всички емисии на парникови газове с 65 %. Всички инвестиции в енергийния сектор следва да допринасят за декарбонизацията и намаляването на зависимостта на Украйна от изкопаеми горива, като се има предвид, че 30 % от слънчевата мощност и 90 % от вятърните електрогенератори са унищожени или се намират в територии, окупирани от руските сили. Инвестициите следва също така да се съсредоточат върху възстановяването на централните отоплителни системи на много украински общини, които да бъдат заменени с модерни системи за централно отопление, които не работят с изгаряне на изкопаеми горива. Също така на този етап би било от решаващо значение да се възстанови жилищният фонд, училищата, болниците, за да се привлекат украинските бежанци и разселени лица обратно в предвоенните им жилища; |
| --- | --- |

14.

| 15. | настоятелно призовава Европейския съюз, държавите членки и международните финансови институции да предоставят безвъзмездни средства, а не заеми, тъй като е малко вероятно Украйна да бъде в състояние да обслужва и изплаща допълнителни дългове в краткосрочен план. Заемите биха увеличили риска от дългова криза в бъдеще, като се има предвид, че преди войната външният дълг на Украйна вече беше в размер на приблизително 130 милиарда евро, което съответства на 80 % от БВП. Когато институциите нямат възможност да предоставят безвъзмездни средства, заемите следва да се предоставят без или с много ниски лихвени проценти, особено за проекти, насочени към подпомагане на общините; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че с оглед на започналия процес на присъединяване на Украйна към ЕС и за да се легитимира силната координационна роля на ЕС в стратегията за възстановяване, Европейската комисия следва да предложи стабилен Механизъм за възстановяване на Украйна, който може да бъде изграден на същата правна основа като Механизма на ЕС за възстановяване и устойчивост и плащанията по който да започнат от 2027 г. нататък. Този механизъм следва да даде възможност на ЕС да финансира предварително значителен дял (40 %) от разходите за реконструкция и възстановяване в Украйна, които бяха оценени съвместно от правителството на Украйна, Европейската комисия и Световната банка на 349 милиарда евро за периода между 24 февруари и 1 юни 2022 г.; последиците са особено сериозни в жилищния, транспортния, търговския и промишления сектор, а разрушенията са съсредоточени в Черниговска, Донецка, Луганска, Харковска, Киевска и Запорожка област; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства в този контекст готовността на групата на шестте държави кредитори на Украйна, обявена на 20 юли, да спре до края на 2023 г. обслужването на дълга, който Украйна е сключила с членовете ѝ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | насърчава Европейския съюз и международните финансови институции да подготвят правните основания за използване на руски активи, замразени в рамките на санкции, за процеса на възстановяване на Украйна; |
| --- | --- |

18.

| 19. | изтъква, че бързината е от решаващо значение за справяне с хуманитарната катастрофа в Украйна и поради това изисква обвързаността с условия да бъде разумна и адаптирана към обстоятелствата и да се основава на измерими и проверими резултати; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че процесът на възстановяване следва да се основава на повишаване на социалните и екологичните стандарти и тяхното сближаване с достиженията на правото на ЕС, и поради това приканва украинските власти да адаптират изцяло трудовото си законодателство към стандартите, определени от Международната организация на труда; |
| --- | --- |

20.

| 21. | приветства принципа на демократичното участие, залегнал в Декларацията от Лугано, съгласно който процесът на възстановяване трябва да бъде усилие, обхващащо цялото общество, включително разселените граждани в Украйна и в чужбина, местното самоуправление и ефективната децентрализация. КР одобрява също така заявената в декларацията подкрепа за участието на множество заинтересовани страни и акцента върху почтеността, прозрачността и отчетността като основни принципи за успешното изпълнение на националния план за възстановяване и развитие; |
| --- | --- |

21.

Ролята на градовете и регионите

| 22. | приветства концепцията на президента Зеленски за възстановяването и дългосрочното развитие на Украйна въз основа на побратимяване между градове и региони в Украйна и ЕС, както и поканата на председателя на Европейския съвет към КР да подкрепи плана за възстановяване на Украйна, в духа на основан на практиката подход, със сътрудничеството между местните и регионалните власти от Украйна и ЕС; |
| --- | --- |

22.

| 23. | обръща внимание на Алианса на градовете и регионите за възстановяване на Украйна, стартиран на 30 юни 2022 г., като фактор за картографиране на местните и регионалните нужди в Украйна, за координиране на усилията на градовете и регионите на Европейския съюз, готови да мобилизират ресурси в подкрепа на ефективното и устойчиво възстановяване на Украйна и за улесняване на сътрудничеството на нейните основни партньори с институциите на ЕС и в рамките на „Платформата за възстановяване на Украйна“, както и между ЕС и украинските местни и регионални власти и сдружения и за представяне на проекти за възстановяване на украинските местни власти; |
| --- | --- |

23.

| 24. | поема ангажимент да улесни, чрез Алианса, предоставянето на експертен опит чрез туининг и партньорски програми за обмен с цел изграждането на капацитет, насърчаване на доброто управление и предоставяне на техническа помощ за украинските градове и региони, за да се даде възможност на украинските градове и региони да осъществят процес на възстановяване, който да обхваща не само устойчивото възстановяване на инфраструктурата, но и социалното измерение, образованието, демокрацията и управлението. КР подчертава, че макар двустранните партньорски програми с градовете и регионите, включително туининг, да могат да бъдат много подходящи в някои усилия за изграждане на капацитет и възстановяване на местно равнище, по-широките инвестиционни схеми биха могли да включват по-голяма група градове и региони, както и компетентни заинтересовани страни, също и с оглед на подготовката за сближаване с моделите на управление на регионалната политика на ЕС; |
| --- | --- |

24.

| 25. | настоятелно призовава Европейския съюз да признае ключовата роля на местните и регионалните власти съвместно с всички сдружения на местните власти в Украйна и ЕС, които са част от Европейския алианс на градовете и регионите, за възстановяване на Украйна (5), и очаква специална подкрепа за засилване на капацитета на украинските местни власти и техните сдружения, което може да бъде координирано чрез бъдещата „Платформа за възстановяване на Украйна“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че реформите за децентрализация и регионално развитие на Украйна допринесоха значително за утвърждаването на местната демокрация, укрепването на самоуправлението и цялостната устойчивост на местните общности в страната. Тези реформи бяха осъществени със значителна подкрепа от местните и регионалните власти и техните сдружения в Европейския съюз, включително по линия на програмата „U-LEAD с Европа“, и с целенасочена подкрепа от КР посредством неговата работна група за Украйна и дейностите за партньорско сътрудничество. Успехът на тези реформи за децентрализация доближи Украйна до Европейския съюз и неговите ценности — свобода, демокрация и върховенство на закона; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава факта, че съседните на Украйна региони на ЕС демонстрираха безпрецедентна солидарност, като приеха голям брой украинци, бягащи от войната, поради което също се нуждаят от координирана и систематична подкрепа от страна на Европейския съюз; |
| --- | --- |

27.

| 28. | предлага разработването на подсилена програма U-LEAD, която да се превърне в ключов многостранен инструмент за подкрепа на местните общности и да насърчава децентрализацията в Украйна. Тази „U-LEAD 2.0“ програма ще разчита на специален бюджетен ред за подкрепа на продължаването на процесите на децентрализация в Украйна и изграждането на капацитет на местните и регионалните власти за прилагане на достиженията на правото на ЕС в областта на политиката на сближаване във възможно най-кратък срок, ще бъде програма за партньорски обмен и програма за съвместни инвестиционни проекти, която би дала възможност за тясно участие на местните и регионалните власти в ЕС и Украйна в разработването и осъществяването на подкрепяното от ЕС възстановяване; |
| --- | --- |

28.

| 29. | припомня големия партньорски опит, придобит с участието на членове на КР в Украйна, но и извън нея, и подчертава ролята, която КР и неговите партньори в Алианса — като център на ЕС за партньорско сътрудничество на местно и регионално равнище — биха могли да поемат за мобилизирането на градовете и регионите на ЕС в подкрепа на възстановяването на Украйна; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава изключителното значение на по-нататъшното оправомощаване на местното самоуправление да поеме водеща роля за възстановяването и реконструкцията заедно с централното правителство на Украйна, ЕС и други международни партньори. КР отправя отново призива си за постоянен фокус върху подобряването на доброто местно/регионално управление, включително прозрачността, борбата с корупцията, защитата на свободата на местните медии и насърчаването на електронното управление; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава за лесен механизъм за ангажираност, премахване на бюрократичните пречки и достатъчно ресурси, които да дадат възможност на ЕС, европейските общини, региони, еврорегионите, Европейските групи за териториално сътрудничество и сдруженията да помагат на украинските си партньори в усилията им за възстановяване, както и за приобщаващ подход, обединяващ общините и регионите, за да се запази последователността с това, което вече е направено до момента за устойчивото териториално развитие на Украйна (в Украйна и в ЕС); |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва важната роля на стратегията на ЕС за региона на река Дунав, в която Украйна участва, за подпомагането на Украйна в процеса на възстановяване; стратегията предоставя интегрирана рамка за сътрудничество с участието на регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

32.

| 33. | в този контекст приветства инициативата на Евроградове за подписване на 19 август с компетентните украински власти на „Меморандум за разбирателство в подкрепа на устойчивото възстановяване на украинските градове“ (6), който допълва сътрудничеството, предприето в рамките на Алианса; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства ангажимента на Европейската комисия да позволи известна гъвкавост, за да може да продължи изпълнението на програмите за трансгранично сътрудничество по линия на европейската политика за съседство и програмите за транснационално сътрудничество по линия на Interreg, и по-специално да съфинансира на 100 % трансграничните програми с Украйна и Молдова за изпълнение на проекти за сътрудничество, прекъснати от руската военна агресия срещу Украйна; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава съществуващите програми по Interreg, включващи украински региони, да бъдат интегрирани като част от процеса на възстановяване; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава за ефективна система на многостепенно управление, основана на принципите на ОИСР за публични инвестиции на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

36.

| 37. | очаква на украинските местни и регионални власти да бъде предоставен достъп до програми на ЕС като „Хоризонт Европа“ и „ЕС за култура“ (EU4Culture); |
| --- | --- |

37.

| 38. | припомня, че Алиансът приканва институционални финансови партньори като ЕИБ, по-специално в рамките на плана за действие на ЕИБ/КР, ЕБВР, ОИСР и Банката за развитие към Съвета на Европа, да подготвят проекти на местно и регионално равнище с подкрепата на местния и регионалния експертен опит на ЕС; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава ключовата роля, която кметовете и регионалните лидери в Украйна играят за устойчивостта на нацията, и приветства смелостта им да се борят за нашите ценности, което е вдъхновение за всички европейци и допринася за силния импулс за местната демокрация и местното овластяване, които трябва да бъдат ключов елемент от възстановяването на Украйна. |
| --- | --- |

39.

Брюксел, 11 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/bg/engage/studies/Pages/default.aspx?from=1.1.2022&to=1.1.2023

1

(2)  Директива 2001/55/ЕО на Съвета от 20 юли 2001 година относно минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масово навлизане на разселени лица и за мерките за поддържане на баланса между държавите-членки в полагането на усилия за прием на такива лица и понасяне на последиците от този прием (OB L 212, 7.8.2001 г., стр. 12).

2

(3)  Становище на Европейската комисия относно кандидатурата на Украйна за членство в Европейския съюз, 17 юни 2022 г., COM (2022) 407.

3

(4)  Вж. Blueprint for the Reconstruction of Ukraine: (Подробен план за възстановяване на Украйна): https://cepr.org/publications/books-and-reports/blueprint-reconstruction-ukraine

4

(5)  https://cor.europa.eu/bg/engage/Pages/European-Alliance-of-Cities-and-Regions-for-the-reconstruction-of-Ukraine.aspx

5

(6)  https://www.president.gov.ua/en/news/u-prisutnosti-prezidenta-pidpisano-memorandum-z-eurosities-s-77165

6

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/17

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност

(2022/C 498/04)

| Докладчик: | Linda GAASCH (LU/Зелени), член на Общинския съвет на град Люксембург |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност
  COM(2021) 811 final.
  SWD(2021) 470 final |

Докладчик:

Linda GAASCH (LU/Зелени), член на Общинския съвет на град Люксембург

Отправни документи:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност

COM(2021) 811 final.

SWD(2021) 470 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | приветства публикуването на новата рамка за градска мобилност (РГМ) с оглед на необходимостта от спешни действия за насърчаване на декарбонизацията и преминаването към други видове транспорт в градските райони, които продължават да са източник на 23 % от всички въглеродни емисии от транспорта; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава необходимостта от ефективен подход на многостепенно управление, основан на активна субсидиарност, за постигане на целите на Стратегията на ЕС за устойчива и интелигентна мобилност; призовава равнището на ЕС да засили прекия диалог с МРВ за тази цел и да укрепи съществуващите възможности за финансиране в рамките на бюджета на ЕС като част от подхода на активна субсидиарност; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че икономическият растеж на градските центрове е пряко свързан с безпрепятствената мобилност, която от своя страна зависи от стабилността на обществения транспорт; подчертава, че, в допълнение към въздействието върху околната среда, на равнището на ЕС задръстванията струват 270 милиарда евро годишно (1). Припомня хроничния недостиг на средства за инфраструктурата на обществения транспорт през последните десетилетия и изтъква нуждата да се увеличи финансирането от ЕС, за да се ускори преходът в областта на мобилността и да се подкрепят инвестициите на МРВ, необходими за постигане на целите на ЕС за устойчивост; |
| --- | --- |

3.

| 4. | потвърждава подкрепата си за засиления акцент върху плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ) и целта за по-хармонизиран подход в целия ЕС; подчертава ползите за околната среда и обществото от активната мобилност, като например ходенето пеша и колоезденето, включително и по-специално в областта на общественото здраве, и призовава за амбициозен подход в предстоящите актуализирани насоки за ПУГМ; призовава за интегриран подход към разпределението на пространството и устройството на територията въз основа на най-добрите практики в тази област и за всеобхватен подход към безопасността в градските райони; изтъква по-специално значението на активното участие на гражданите, особено жените и хората с увреждания, за постигането на по-голяма ангажираност с промените в разпределението на пространството и подобряването на обществения транспорт в градските райони; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че политическите решения в областта на мобилността засягат различните полове по различен начин, тъй като жените обикновено ползват обществен транспорт повече от мъжете, докато мъжете разчитат повече на автомобилите си; призовава местните и регионалните власти да правят оценка на въздействието, което бъдещите политически предложения ще окажат върху различните полове, преди да ги отправят официално; |
| --- | --- |

5.

| 6. | изтъква необходимостта от рамка за подкрепа, която да подпомага усилията на МРВ за интернализация на външните разходи и прилагане на принципа „замърсителят плаща“, както и от по-голяма гъвкавост по отношение на бюджетните процедури. Във връзка с това е важно да се вземе предвид ситуацията в държавите от Източна Европа, особено в по-слабо развитите региони. Те обикновено имат по-голям брой по-замърсяващи превозни средства (автомобили, автобуси). Би било важно да се регулира продажбата на по-замърсяващи превозни средства (Евро 1 — Евро 4) на равнището на ЕС, тъй като тези превозни средства мигрират от западноевропейския към източноевропейския пазар. В това отношение би било важно също така по-бедните региони и държави да разработят схеми за подпомагане, които да им помогнат да настигнат западноевропейските условия. Призовава за подход към увеличаващите се цени на бензина в резултат на геополитическата обстановка, който да е в съответствие с целите на Съюза за декарбонизация на транспорта; изтъква потенциала в това отношение на използването на публични субсидии в подкрепа на екологосъобразните обществени транспортни услуги и за насърчаване на преминаването към други видове транспорт в градските райони, както и за борба с изключването от мобилност в периферните градски и селски райони; |
| --- | --- |

6.

Централна роля за активната мобилност

| 7. | подчертава, че ходенето пеша не води до разходи за пешеходците и е здравословно и устойчиво; изтъква, че колоезденето е въглеродно неутрална и финансово достъпна транспортна алтернатива, която лесно може да се комбинира с други видове транспорт; поради това насърчава Комисията да подкрепя мерките за повишаване на осведомеността относно предимствата на активната мобилност пред използването на лични автомобили, със специален акцент върху ролята ѝ за профилактиката на заболяванията, свързани със заседналия начин на живот, като сърдечносъдовите заболявания, наднорменото тегло и диабета; |
| --- | --- |

7.

| 8. | във връзка с това изразява съжаление, че въпреки тези предимства най-замърсяващите транспортни средства в градовете — личните бензинови или дизелови автомобили — заемат най-голяма част от предназначеното за мобилност обществено пространство; настоятелно призовава Европейската комисия да насърчи местните власти чрез ново финансиране да преориентират това пространство към по-активната мобилност, като ходенето пеша и колоезденето, и към добре структурирания и интегриран обществен транспорт; |
| --- | --- |

8.

| 9. | посочва, че ходенето пеша и колоезденето са от полза за микроикономиката на кварталите или общностите заради склонността на пешеходците и велосипедистите да посещават търговски обекти и да ползват услуги, разположени в по-малък радиус около жилищата им; отбелязва също така, че тези придвижвания са много полезни за здравето на хората, особено при някои заболявания, като сърдечносъдовите, и че това води до значителни икономии за общността; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава ролята, която микромобилността може да играе като гъвкаво и финансово достъпно решение за първата и последната миля от пътуванията и не само; изтъква колко е важно да има добри условия за достъп за активните видове транспорт, включително сигурни паркинги за велосипеди по възловите точки за достъп до обществения транспорт (като например гарите) и основани на съвместно ползване решения за последната миля; и призовава разгръщането на микромобилността да бъде насърчено и в периферните градски и селските райони; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че е важно хората да бъдат стимулирани да закупуват велосипеди, включително електрически, с оглед на декарбонизацията и намаляването на задръстванията; отново изтъква необходимостта от насърчаване на постепенното премахване на някои мерки в частния сектор, като например надбавките за служебни автомобили, и замяната им с по-устойчиви алтернативи за мобилност; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отправя искане към Комисията да ускори работата си по изготвянето на европейска стратегия за велосипедния транспорт, както беше обсъдено за първи път на неофициалното заседание на Съвета на министрите на транспорта през 2015 г., за да се осигурят европейска рамка и насоки за политиките в тази област; |
| --- | --- |

12.

| 13. | препоръчва да се насърчи активната мобилност чрез намаляване на неравенствата по отношение на пространството и подобряване на безопасността на улиците и инфраструктурата; освен това препоръчва да се увеличи броят на паркингите за велосипеди (както в крайната, така и в началната точка), обществените станции с помпи, инструменти и станции за зареждане, и съоръженията за ремонт на велосипеди; посочва, че разходите за изграждане и поддържане на качествени велосипедни алеи са много по-ниски от разходите за изграждане на нови пътища и/или разширяване на съществуващите; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че системи като таксите за задръствания и зоните със свръхниски или нулеви емисии спомагат за намаляване на моторизирания индивидуален транспорт в градовете, редуциране на замърсяването на въздуха с азотни оксиди и прахови частици и подобряване на общественото здраве на местно равнище, и могат също така да осигурят съществени приходи за развитие и подобряване на обществения транспорт и на инфраструктурата и услугите за активна мобилност; намалявайки моторизирания индивидуален транспорт, те също така насърчават по-силната ангажираност на хората с обкръжаващата ги среда, осигуряват пространство за социални взаимодействия и намаляват изолацията, като същевременно стимулират физическата и спортната активност; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява съжаление, че предложението на Комисията за TEN-T понастоящем не предвижда съоръжения за съвместно ползване/съхранение на велосипеди и директни маршрути за достъп до мултимодалните центрове на градските възли на TEN-T; |
| --- | --- |

15.

| 16. | предлага „стратегия за безопасна активна мобилност“ за целия ЕС, за да се насърчат координираните европейски действия в отговор на предизвикателството ходенето пеша и колоезденето да станат възможно най-безопасни; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава за въвеждането на нов евростандарт за емисиите при автомобилите, микробусите, камионите и автобусите (Евро 7/VII), за да се намалят емисиите на токсични замърсители (азотен моноксид, амоняк, въглероден оксид и прахови частици ПЧ10 и ПЧ2,5) и да се предотвратят десетки хиляди случаи на преждевременна смърт всяка година; изразява дълбокото си съжаление за решението на Комисията отново да отложи предложенията за Евро 7/VII в работната си програма за 2022 г., което поставя под въпрос нейната амбиция за нулево замърсяване и ангажимента ѝ към Европейския зелен пакт, и застрашава възможността на сектора да планира необходимите инженерни промени; |
| --- | --- |

17.

Достъпна мобилност за всички

| 18. | отправя искане за осигуряване на система за обществен транспорт, която да е достъпна за всички граждани, посредством приобщаващо проектиране, което да отчита по-специално нуждите на хората с увреждания; изтъква ползите от включването на потребителите на ранен етап от планирането на инфраструктурата и транспортните услуги; потвърждава значението на достъпността, очертано в Европейската стратегия за хората с увреждания за периода 2021—2030 г. и Европейския акт за достъпността; изтъква значението на проекти като наградата „Достъпен град“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава за по-всеобхватен подход, който да гарантира достъпността през цялото пътуване; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че е изключително важно да се реши проблемът с бедността по отношение на мобилността в интерес на социалното, икономическото и териториалното сближаване; поради това призовава за мултимодален и интегриран подход за борба с изключването от мобилност и за гарантиране на равен достъп до градските центрове; във връзка с това приветства ангажимента на Комисията, представен в новата РГМ, за справяне с „неравенствата в достъпността на мрежата за обществен транспорт, включително чрез подобряване на достъпа до станциите“; призовава също за оказване на допълнителна подкрепа на по-малките градове, периферните градски и зависимите селски и планински райони, особено в по-слабо развитите региони, за да се гарантират свързаността на тези територии и равният достъп на техните граждани до прехода към устойчива мобилност; |
| --- | --- |

20.

Укрепване на обществения транспорт като гръбнак на градската мобилност

| 21. | приветства заявеното от Комисията намерение да „работи с националните и местните администрации и всички заинтересовани страни, за да гарантира, че [общественият транспорт] остава в основата на градската мобилност“; изтъква необходимостта от координиране на всички налични за тази цел инструменти и ресурси, в това число важната роля на задълженията за извършване на обществени услуги (ЗИОУ) за гарантиране на свързаността с градските центрове; |
| --- | --- |

21.

| 22. | изтъква неотложната необходимост от цялостно повишаване на капацитета на обществения транспорт, както от гледна точка на географското покритие, така и на честотата, за да се отговори на очакваното увеличение на пътникопотока; припомня хроничния недостиг и дефицит на инвестиции през последните десетилетия, с които се сблъскват операторите на обществения транспорт, както беше подчертано от Европейската сметна палата; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че общественият транспорт трябва да бъде допълнен от алтернативни предложения и мултимодални концепции; във връзка с това призовава за гъвкави и обусловени от търсенето решения за първата и последната миля; подчертава също така колко е важно да се насърчи активната мобилност, особено колоезденето; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отбелязва необходимостта от осигуряване на устойчива инфраструктура за обществен транспорт и нейното разширяване, включително на подходящи системи за зареждане на електрически автобуси, които да дадат възможност за осъществяване на междуградски пътувания при неблагоприятни климатични и теренни условия, както и за увеличаване на търговската скорост; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава за укрепване на мултимодалните центрове, за да се осигури плавно прехвърляне между различните видове транспорт, включително подобряване на достъпността за активната мобилност и осигуряване на сигурни паркинги за велосипеди, така че трансферът на хора и стоки да се осъществява по-бързо и ефикасно; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава значението на връзките в периферията на градовете, включително трансграничните връзки, тъй като пътуванията не са ограничени в рамките на градовете и трябва да бъдат улеснени и в селските райони и отвъд националните граници в граничните региони, като например се осигурят свързани с транспортната мрежа буферни паркинги; |
| --- | --- |

26.

| 27. | отбелязва, че са необходими мерки за насърчаване на внедряването на услуги за обществен транспорт по заявка, особено в периферните и най-отдалечените селски райони, и призовава Комисията да предостави подкрепа за изпробването на такива решения и да предложи система за финансиране и субсидиране на този вид услуга; |
| --- | --- |

27.

| 28. | припомня, че в основните градове на най-отдалечените региони, поради особеностите на терена и ограничената площ, има значителни задръствания, особено по крайбрежните ивици. В тези райони обаче се разработват проекти за по-устойчив и чист транспорт, които могат да послужат като примери за добри практики за други региони на ЕС и за съседните им държави; |
| --- | --- |

28.

| 29. | изтъква, че е важно да могат да се издават комбинирани билети, за да могат устойчивите видове транспорт да станат възможно най-достъпни и ефикасни за потребителите, като същевременно се осигури пълна защита на правата на пътниците в случай на закъснения и други недостатъци на услугата; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Комисията да проучи възможността за подпомагане на съвместните обществени поръчки на оператори на обществен транспорт или МРВ, които желаят да обединят усилията си в тази област, за да осигурят по-устойчиви и стандартизирани процеси на закупуване; призовава за подновен механизъм за финансиране от ЕС в подкрепа на обществените поръчки за чисти автобуси и изтъква необходимостта да се гарантира, че бюджетните правила на ЕС са съвместими с реалните условия при закупуването на подвижен състав; |
| --- | --- |

30.

| 31. | отбелязва необходимостта от подпомагане на преквалификацията и повишаването на квалификацията на операторите на обществения транспорт и МРВ в контекста на нарастващата цифровизация на услугите и системите за обществен транспорт; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава значението на развитието и модернизацията на железопътната инфраструктура, особено в областите, в които има доказателства за значително влошаване, и в това отношение на разработването на схеми за подпомагане; |
| --- | --- |

32.

Нулева смъртност

| 33. | изтъква решаващото значение на един по-амбициозен подход за гарантиране на защитата на уязвимите участници в пътното движение, за да се насърчи по-нататъшното преминаване към активни видове транспорт; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че прилагането на обновен подход към разпределянето на пътното пространство в градските райони ще окаже най-решаващо въздействие върху безопасността на уязвимите участници в пътното движение, като същевременно насърчи промяна в поведението и намали замърсяването на въздуха, шумовото замърсяване и задръстванията; приветства намерението на Европейската комисия да предостави насоки по този въпрос във връзка с прилагането на Директива 2008/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) относно управлението на безопасността на пътните инфраструктури; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изтъква значителното въздействие на въвеждането на цялостно намаляване на скоростта с цел да се подобри пътната безопасност в градските райони, формулирано за първи път от Комисията на Европейските общности в съобщението ѝ относно „Ограничения на скоростта в Общността“ (3); присъединява се към призива, отправен от Европейския парламент към Европейската комисия, да излезе с препоръка към държавите членки (4) за ограничаване на скоростта по съответните пътища в градските райони до 30 км/ч, и изтъква положителното въздействие, което тази промяна в политиката оказа в различни градове, намалявайки смъртните случаи по пътищата и оказвайки цялостно благотворно въздействие върху здравето в градовете; тази мярка беше приветствана и от Третата световна конференция на министрите по безопасността на движението по пътищата през февруари 2020 г. и впоследствие от Общото събрание на ООН; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава положителното въздействие на дните без автомобили върху градовете, тъй като те дават възможност на гражданите да се запознаят с алтернативни видове транспорт и им помагат отново да влязат във владение на обществените пространства; призовава Европейската комисия да отправи предложение градовете в ЕС да бъдат приканени да определят синхронизирано поне един ден в годината за ден без автомобили; |
| --- | --- |

36.

| 37. | изтъква необходимостта от проектиране на улиците за ниски скорости и по-добра видимост за най-уязвимите ползватели на публичното пространство; подчертава ефективността на мерките за облекчаване на трафика чрез инфраструктурни промени, както и на мерките за насърчаване чрез насочване на вниманието към определени опции; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Комисията да вземе предвид тези препоръки в предстоящите си насоки за осигуряване на качествена инфраструктура за уязвимите участници в пътното движение. |
| --- | --- |

38.

Ориентирана към бъдещето градска мобилност

| 39. | подчертава, че макар новите технологични решения да играят важна роля за подобряване на условията на живот в градовете, съществуващите технологии като електрически (товарни) велосипеди или електрически автобуси (тролейбуси), трамваи и влакове следва да бъдат в основата на усилията за постигане на товарен и пътнически транспорт с нулеви емисии; |
| --- | --- |

39.

| 40. | изтъква, че е важно да се ускори напредъкът към интегрирани системи за продажба на билети за всички видове обществен транспорт; призовава Комисията да предвиди разработването на стандартизирано цифрово приложение за целия ЕС, като общо правило, с което да се улесни достъпът в градовете на цялата територия на Съюза и да се насърчи ползването на обществен транспорт, което ще окаже положително въздействие както върху железопътния туризъм, така и върху ежедневното придвижване до работното място; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава за тясно сътрудничество на ранен етап с МРВ във връзка с потенциалното използване на европейски портфейли за цифрова самоличност от транспортните оператори и пътниците, както се посочва в новата РГМ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | припомня, че споделената мобилност е решение за намаляване на трафика в градовете и на проблемите, свързани със задръстванията, и че нейното развитие следва да се насърчава; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отбелязва, че събирането на данни е важно средство за планиране на транспортната инфраструктура, поради което всички събрани данни следва да се предоставят на разположение на всички съответни участници; важно е да се даде предимство на лесните за ползване решения, в това число на мобилните приложения от типа „всичко на едно място“, но трябва да се гарантира и защитата на данните; трябва да се прилага обща и координирана методология за събиране на данни в различните региони, която да улеснява обмена на добри практики и сравняването по надеждни показатели за мобилността; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изтъква необходимостта от надлежно отчитане на свързаното с пола измерение при разработването на политиките за устойчива мобилност, като се вземат предвид специфичните потребности на жените, както и на други групи от населението, и фактът, че те са още по-уязвими на риска от бедност по отношение на мобилността; |
| --- | --- |

44.

ПУГМ като ключов инструмент за декарбонизация на градската мобилност

| 45. | потвърждава подкрепата на КР за засиления акцент върху плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ) в контекста на РГМ и като задължително изискване за над 400 градски възела, формулирано в предложението за преразглеждане на Регламента за TEN-T. Би следвало обаче градовете или общините, които вече са разработили планове, отговарящи на изискванията за ПУГМ, да могат да ги използват; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подкрепя също така препоръката градовете да приемат ПУГМ; подчертава обаче, че трябва да се изготвят ПУГМ, които да могат да бъдат разширени с включването на райони с няколко общини, които функционират като метрополни области или градски агломерации; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приветства намерението на Комисията да поиска от държавите членки да прилагат дългосрочни програми за подкрепа на ПУГМ, за да се подпомогне изграждането на капацитет и изпълнението на ПУГМ в съответствие с насоките на ЕС за ПУГМ, и призовава за задължително тясно сътрудничество с МРВ в този контекст; призовава Комисията да работи за тясно сътрудничество между предвидените ръководители на националните програми за ПУГМ и представители на местните и регионалните власти по места, и да наблюдава това сътрудничество на практика; |
| --- | --- |

47.

| 48. | подчертава, че за да се подпомогне преходът в областта на мобилността в градските райони, е изключително важно ПУГМ да обхващат ефективно функционалните райони в тяхната цялост; призовава Комисията да обмисли начини за стимулиране на по-добрата свързаност и достъпа до услуги за мобилност в крайградските, периферните градски и околните селски райони; |
| --- | --- |

48.

| 49. | приветства обявения рационализиран набор от показатели и инструменти за сравнителен анализ, които се предвижда да бъдат публикувани до края на 2022 г., както и планираните действия в подкрепа на програмата по линия на Механизма за свързване на Европа с цел да се подпомогнат градските възли на TEN-T в тази област. Трябва обаче да се гарантира, че разработването и проследяването на показателите не водят до прекомерно работно натоварване за градовете/общините; |
| --- | --- |

49.

| 50. | подчертава необходимостта от хармонизирано събиране на данни в ключови области (напр. километри велосипедни алеи, ежедневни ползватели, произшествия, видове мрежи) в координация с МРВ, за да могат да се вземат по-добре информирани общи и инвестиционни решения относно активната мобилност, включително в контекста на ПУГМ; административната тежест за събирането, предоставянето и поддържането на данните трябва да бъде сведена до минимум; |
| --- | --- |

50.

| 51. | отбелязва целите на новата РГМ за приобщаване и достъпност и приветства показателя за финансовата достъпност на обществения транспорт във връзка с актуализираните насоки за ПУГМ; това може да допринесе за смекчаване на потенциалните рискове, произтичащи от бедността по отношение на мобилността; |
| --- | --- |

51.

| 52. | настоява — като същевременно подкрепя разработването на ПУГМ и с цел да се спази принципът на субсидиарност — Европейската комисия да засили преките консултации с европейските градове и техните сдружения в текущата и бъдещата си работа по показателите за ПУГМ. КР надлежно отбелязва участието на около 50 града в неотдавнашния пилотен проект за разработване на показатели за устойчива градска мобилност (SUMI) и посочва успоредно с това, че много европейски градове вече са разработили качествени ПУГМ с оперативни показатели. В бъдеще КР би могъл да улесни по-широко популяризиране и по-преки информационни потоци между ЕС и МРВ, за да се гарантира, че предложените от Европейската комисия показатели не създават бюрокрация или ненужна тежест за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приветства акцента, който новата РГМ поставя върху градския товарен транспорт и предложеното интегриране на градската логистика в ПУГМ, по-специално с оглед на значителното увеличаване на електронната търговия и промените в моделите на дистрибуция на товари, предизвикани от пандемията от COVID-19; изтъква важния потенциал на решенията, технологиите и превозните средства с нулеви емисии за градската логистика; насърчава използването на модерни товарни велосипеди и велосипедни ремаркета, тъй като близо половината от всички моторизирани пътувания за превоз на стоки в рамките на европейските градове биха могли да се извършват с велосипеди; припомня, че тази цел вече беше набелязана от министрите на транспорта от ЕС в тяхната „Декларация за колоезденето като транспорт, благоприятен за климата“ от 2015 г.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | призовава за спомагателни мерки в подкрепа на използването на градския железопътен транспорт за товарни превози; |
| --- | --- |

54.

| 55. | приветства намерението да се насърчат диалогът и сътрудничеството между всички страни, включително местните власти, и да се подкрепи обменът на данни за градската логистика като основа за наблюдението на напредъка и дългосрочното планиране; призовава за активно участие на МРВ по отношение на предвидените изисквания за докладване, свързани с рационализираните показатели за устойчива градска мобилност (SUMI); |
| --- | --- |

55.

Финансиране

| 56. | подчертава, че значителното преориентиране към обществени и активни видове транспорт, предвидено в новата РГМ и Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност (СУИМ), ще бъде възможно само със засилена и координирана подкрепа от страна на публичните органи на европейско, национално, местно и регионално равнище, и по-специално с по-целенасочено финансиране; |
| --- | --- |

56.

| 57. | призовава Комисията да предостави по-подробен преглед на наличните източници на финансиране за градска мобилност и на начините, по които МРВ могат да ползват тези ресурси; успоредно с това изтъква решаващото значение на дългосрочните стратегии и дългосрочните бюджети за осигуряването на стабилна рамка за планиране на градската мобилност и инвестиране в нея; |
| --- | --- |

57.

| 58. | изразява загриженост, че наличното финансиране за градска мобилност по линия на инструментите на ЕС или е доста ограничено на практика, труднодостъпно или неподходящо за МРВ, и/или зависи от случайни обстоятелства, като например благоприятно сътрудничество между националните и поднационалните равнища на управление; призовава за увеличаване, в рамките на следващата МФР и в съответствие с националната нормативна уредба със същата цел, на броя на програмите и инструментите за пряко финансиране, до които МРВ имат достъп; |
| --- | --- |

58.

| 59. | изразява загриженост, че някои аспекти на правилата, предвидени в Европейската система от национални и регионални сметки, може да се окажат трудно съвместими на практика с осъществяването на значителни инфраструктурни инвестиции от страна на МРВ, по-специално изискването тези разходи да се записват в рамките на една финансова година, което създава прекомерно висок дефицит в съответните регионални сметки; препоръчва да се оптимизира потенциалът на наличното финансиране от ЕС, като се даде възможност на МРВ постепенно да записват тези разходи в своите сметки през целия жизнен цикъл на инфраструктурата; |
| --- | --- |

59.

| 60. | отбелязва очакванията на много МРВ да се предвидят по-строги мерки на равнището на ЕС за насърчаване на интернализацията на външните разходи в транспортния сектор и за по-систематично прилагане на принципите „замърсителят плаща“ и „потребителят плаща“; изтъква необходимостта от рамка за подкрепа, която да подпомага усилията на МРВ в това отношение; |
| --- | --- |

60.

| 61. | настоява приходите от данъка върху въглеродните емисии да бъдат насочени към железопътната или велосипедната мрежа и други устойчиви инфраструктурни проекти, необходими за прехода на транспортната система. Като цяло ефективният и разумен данък върху въглеродните емисии е основен елемент от една щадяща климата политика за мобилност; |
| --- | --- |

61.

Управление и обмен на най-добри практики

| 62. | подчертава необходимостта от ефективен подход на многостепенно управление, основан на активна субсидиарност; приветства намерението на Комисията да приобщи по-тясно МРВ към работата на реформираната експертна група за градска мобилност, наред с представителите на държавите членки, и призовава Комисията да приобщи КР към тези усилия; изтъква колко е важно основните участници в активната мобилност (пешеходци и велосипедисти), както и ползвателите на обществения транспорт, да бъдат по-широко представени при планирането на градската мобилност; |
| --- | --- |

62.

| 63. | призовава за обмен на най-добри практики с акцент върху осигуряването на подходяща инфраструктура, която да предоставя безопасни и удобни пространства за активна мобилност като ходене пеша и колоездене; във връзка с това подчертава значението на отделните ленти за пешеходци и велосипедисти; |
| --- | --- |

63.

| 64. | по отношение на пътната безопасност призовава за обмен на досегашен опит и най-добри практики, за да се гарантира подход, който да води до промяна в поведението; |
| --- | --- |

64.

| 65. | приветства големия интерес, проявен от градовете в ЕС към Мисията на ЕС за интелигентни градове, неутрални по отношение на климата — интерес, който отразява както силната ангажираност на много градове в ЕС с осъществяването на прехода в областта на мобилността, така и необходимостта от допълнителна финансова, техническа и стратегическа подкрепа от равнището на ЕС; призовава Комисията да запази тази динамика, като осигури възможно най-активно участие на всички градове в ЕС, които желаят да бъдат асоциирани; |
| --- | --- |

65.

| 66. | настоява по-специално Мисията на ЕС за интелигентни градове, неутрални по отношение на климата, и програмата „100 неутрални по отношение на климата града“ да не увеличават неравенствата и различията между най-напредналите и изоставащите градове; призовава да се обърне специално внимание на целта на мисията да подкрепя всички градове в ЕС при осъществяването на екологичния преход; |
| --- | --- |

66.

| 67. | призовава институциите на ЕС да служат за пример и да приемат програми, подобни на „100 неутрални по отношение на климата града“; |
| --- | --- |

67.

| 68. | призовава за обмен на най-добри практики в целия ЕС във връзка с достъпността на обществения транспорт; освен това отправя искане към Европейската комисия да проведе проучване относно осъществимостта на въвеждането на безплатна система за обществен транспорт в целия ЕС, за да се стимулира преминаването към други видове транспорт. В това проучване следва да се разгледат както социалните, така и финансовите аспекти, включително настоящата роля на продажбите на билети за компенсиране на нарастващите текущи разходи, поемани от МРВ и операторите на обществения транспорт. |
| --- | --- |

68.

Брюксел, 11 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Специален доклад на ЕСП 06/2020: https://www.eca.europa.eu/bg/Pages/DocItem.aspx?did=53246

1

(2)  Директива 2008/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 година относно управлението на безопасността на пътните инфраструктури (OB L 319, 29.11.2008 г., стр. 59).

2

(3)  COM(86) 735 final.

3

(4)  Резолюция на Европейския парламент относно „Рамка за политиката на ЕС относно пътната безопасност за периода 2021 — 2030 г. — следващи стъпки към „Нулева смъртност“ (2021/2014(INI) (ОВ C 132, 24.3.2022 г., стр. 45).)

4

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/24

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на КР за насърчаване на поднационалната дипломация по въпросите на климата преди COP27 и COP28

(2022/C 498/05)

| Докладчик: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EНП), маршал на Западнопомеранското воеводство |
| --- | --- |

Докладчик:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EНП), маршал на Западнопомеранското воеводство

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

| 1. | подчертава значението на поднационалните органи на управление за постигането на амбициите в областта на климата с акцент върху бъдещото изпълнение на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и за изпълнението на разпоредбите на Парижкото споразумение, за да се постигне целта за ограничаване на глобалното затопляне до 1,5 oC; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява съжаление във връзка с липсата на признаване на ролята на поднационалните власти в заключенията на Съвета от 21 февруари 2022 г. относно „Дипломацията на ЕС по въпросите на климата: ускоряване на прилагането на резултатите от Глазгоу“, в които се изтъква ключовото значение на дипломацията по въпросите на климата и на контактите на ЕС с трети държави за ускоряване на прилагането на Пакта за климата от Глазгоу на COP26 през 2022 г. |
| --- | --- |

2.

| 3. | настоятелно призовава националните правителства да осигурят реално участие на местните и регионални органи на управление в договарянето на условията на глобалните цели в областта на климата и в установяването на национално определените приноси (НОП) и националните планове за адаптацията (НАП), тъй като те осигуряват конкретното изпълнение на техните международни ангажименти и обещания; поради това счита, че е малко вероятно НОП, които не са одобрени от МРВ, да бъдат изпълнени успешно и че преди да ги приеме, РКООНИК следва систематично да проверява дали е изпълнена тази стъпка; във връзка с това призовава националните правителства да включат както регионални, така и местни делегати в националните си делегации, водещи преговорите, на срещата на върха на страните по РКООНИК по въпросите на климата; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изтъква факта, че градовете и регионите са на първа линия в справянето с последствията от изменението на климата, като свързаните с климата бедствия, социалните последици като енергийната бедност и все по-честите предизвикани от климата здравословни проблеми, екологичните проблеми като драматичната загуба на биологично разнообразие, екосистеми и техните услуги, както и съществуващите неравенства, които се задълбочават в резултат на изменението на климата; подчертава, че поднационалната дипломация по въпросите на климата е нужна за изпълнението на националните цели в областта на климата, тъй като местните и регионалните власти (МРВ) изготвят и прилагат подробни планове за адаптиране и смекчаване, които отчитат точно местните екологични условия, социално-икономическите изисквания и справедливостта в областта на климата; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че успешните действия в областта на климата, осъществявани от градовете и регионите, може да са по-амбициозни от националните цели, без да възпрепятстват растежа и териториалното сближаване. Това оказва силен „демонстрационен ефект“ и предоставя средство за оказване на влияние на националните и поднационалните политически групи, които се стремят към приемане на по-прогресивни политики в областта на климата; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че е изключително важно да се подкрепят мрежите от градове и региони за действия в областта на климата и да се укрепят техните поднационални дипломатически инициативи в тази област, за да се изгради критична политическа устойчивост срещу евентуално отстъпление на национално равнище и така да се гарантира постигането на глобалните цели в областта на климата; |
| --- | --- |

6.

| 7. | признава, че посредством привличане на съответните местни и регионални заинтересовани страни, включително предприятия, университети и научноизследователски центрове, организации на гражданското общество и граждани, градовете и регионите допринасят за повишаване на осведомеността и по-доброто приемане от страна на обществото на действията в областта на климата на местно, регионално, национално и световно равнище, а също така позволяват и насърчават доброто качество на живот за всички в рамките на възможностите на планетата; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня, че програмата в областта на климата беше един от основните въпроси, повдигнати от гражданските панели и пленарното заседание на Конференцията за бъдещето на Европа, което доведе до 49 предложения, допълнени от подробни мерки. Гражданите на ЕС призовават за ускорен екологичен преход и изтъкват необходимостта от съсредоточаване върху образованието, по-добрата комуникация и социалната справедливост (1); |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня, че изменението на климата има ясно изразено измерение, свързано с пола, тъй като в световен мащаб жените са по-силно засегнати от последиците от изменението на климата; затова участието на жените лидери в преговорите по въпросите на климата е от първостепенно значение за ефективните действия в областта на климата и поднационалната дипломация по въпросите на климата може да спомогне за преодоляване на този дефицит, когато пропорционално повече жени бъдат ангажирани в местната политика; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че в градовете живеят голям брой млади хора, които са в челните редици на действията в областта на климата, сформирайки нови движения и инициативи, като например младежката стачка за климата, което оказва нов вид натиск върху местните, регионалните и централните органи на управление. Чрез сътрудничество с младежките организации градовете предоставят на младите хора подходящи инструменти, платформи и убежища, за да изразяват мнението си чрез събирания на обществени места или участие в заседанията на местните съвети. В крайна сметка градовете и регионите активно създават бъдещи лидери, готови да търсят решения на местните проблеми и да представляват своята общност; |
| --- | --- |

10.

| 11. | посочва, че включването на местните и регионалните власти в идентифицирането на възможностите и рисковете от планираните дейности в областта на климата за заетостта, приходите и икономическата дейност на различните полове, възрастови групи, професионални групи и стопански сфери е от особено значение; |
| --- | --- |

11.

| 12. | счита, че като се има предвид близостта им до гражданите, градовете и регионите са инструменти за постигане на общностно овластяване, самоопределение и добро управление: поднационалната дипломация създава пряка връзка между гражданите и глобалните въпроси, преодолявайки демократичния дефицит на традиционното многостранно разработване на политики, където гражданите не участват във вземането на решения; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че поднационалната дипломация по въпросите на климата може да допринесе за преодоляване на специфичните предизвикателства, пред които е изправена междудържавната дипломация, като например честите ситуации на безизходица и разделенията Север-Юг; |
| --- | --- |

13.

| 14. | насочва вниманието към международни алианси на региони и общини за действия в областта на климата, като например Under2 Coalition, които играят важна роля на поднационално равнище за международната политика в областта на климата и поради тази причина трябва да бъдат включени в по-голяма степен в преговорите на ООН; призовава Комисията да включи тези алианси в своята дипломация по въпросите на климата; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва няколко равнища, на които поднационалните участници постигат напредък по отношение на международната програма и програмата на ЕС в областта на климата:






  а) | приемане на прогресивни политики в областта на климата в рамките на своите юрисдикции със същевременно привличане на местните заинтересовани страни и представители на различни групи, за да се стимулира изпълнението; |
| --- | --- | --- |

15.

а)

приемане на прогресивни политики в областта на климата в рамките на своите юрисдикции със същевременно привличане на местните заинтересовани страни и представители на различни групи, за да се стимулира изпълнението;

| б) | ангажиране на други поднационални участници в хоризонталната дипломация с цел поемане на ангажимент за амбициозни цели в областта на климата, с което да се създадат по-големи и по-силни общности от амбициозни по отношение на климата територии; |
| --- | --- |

б)

ангажиране на други поднационални участници в хоризонталната дипломация с цел поемане на ангажимент за амбициозни цели в областта на климата, с което да се създадат по-големи и по-силни общности от амбициозни по отношение на климата територии;

| в) | посредством вертикална дипломация, оказване на влияние върху националните политики в областта на околната среда и климата и осигуряване на силен глас в дебата за климата и държавните преговори; ограничаване на потенциалните щети в случай на неблагоприятни национални политики; |
| --- | --- |

в)

посредством вертикална дипломация, оказване на влияние върху националните политики в областта на околната среда и климата и осигуряване на силен глас в дебата за климата и държавните преговори; ограничаване на потенциалните щети в случай на неблагоприятни национални политики;

| г) | насърчаване на извършваната на местно равнище работа по РКООНИК за опазване на климата; принос със своята гледна точка към преговорния процес по РКООНИК; |
| --- | --- |

г)

насърчаване на извършваната на местно равнище работа по РКООНИК за опазване на климата; принос със своята гледна точка към преговорния процес по РКООНИК;

| д) | предоставяне на възможност за гражданско участие и диалог на голям брой и широк кръг от граждани с цел насърчаване на действията в областта на климата и постигане на по-голяма ангажираност и обществен прием на по-нататъшните политики за климата; |
| --- | --- |

д)

предоставяне на възможност за гражданско участие и диалог на голям брой и широк кръг от граждани с цел насърчаване на действията в областта на климата и постигане на по-голяма ангажираност и обществен прием на по-нататъшните политики за климата;

| е) | сътрудничество с държавите с цел подобряване на измерването, докладването и проверката на национално равнище, тъй като местните и регионалните органи на управление могат да предоставят по-подробна и точна информация; |
| --- | --- |

е)

сътрудничество с държавите с цел подобряване на измерването, докладването и проверката на национално равнище, тъй като местните и регионалните органи на управление могат да предоставят по-подробна и точна информация;

| ж) | осигуряване на изграждане на капацитет, институционална подкрепа или техническа помощ на трети държави; |
| --- | --- |

ж)

осигуряване на изграждане на капацитет, институционална подкрепа или техническа помощ на трети държави;

| 16. | идентифициране на основните предизвикателства в областта на сътрудничеството с оглед на бъдещото развитие на поднационалната дипломация по въпросите на климата между местните и регионалните власти в ЕС и в трети страни:






  а) | зависимостта от равнището на децентрализация, политическа автономност и местна демокрация; |
| --- | --- | --- |

16.

а)

зависимостта от равнището на децентрализация, политическа автономност и местна демокрация;

| б) | ограничената правна рамка, очертаваща правилата за сътрудничество между градовете и регионите, както и неравномерното и недостатъчно сътрудничество между градовете/регионите и националните правителства; |
| --- | --- |

б)

ограничената правна рамка, очертаваща правилата за сътрудничество между градовете и регионите, както и неравномерното и недостатъчно сътрудничество между градовете/регионите и националните правителства;

| в) | недостатъчно финансиране и сътрудничество между градовете/регионите и финансовите институции; |
| --- | --- |

в)

недостатъчно финансиране и сътрудничество между градовете/регионите и финансовите институции;

| г) | липса на технически персонал и подкрепа, на изграждане на капацитет и насърчаване по-специално на по-малките и по-слабо развитите градове и региони; |
| --- | --- |

г)

липса на технически персонал и подкрепа, на изграждане на капацитет и насърчаване по-специално на по-малките и по-слабо развитите градове и региони;

| д) | липсващи данни за инициативите за сътрудничество, които възпрепятстват правилното проследяване на поднационалната дипломация по въпросите на климата и оценката на нейното пълно въздействие и значение; |
| --- | --- |

д)

липсващи данни за инициативите за сътрудничество, които възпрепятстват правилното проследяване на поднационалната дипломация по въпросите на климата и оценката на нейното пълно въздействие и значение;

| е) | липса на структуриран редовен диалог с поднационалното равнище в рамките на преговорите в областта на климата и на заседанията на Конференцията на страните. |
| --- | --- |

е)

липса на структуриран редовен диалог с поднационалното равнище в рамките на преговорите в областта на климата и на заседанията на Конференцията на страните.

| ж) | липса на участие на местните и регионалните органи на управление в изготвянето на национално определените приноси; |
| --- | --- |

ж)

липса на участие на местните и регионалните органи на управление в изготвянето на национално определените приноси;

| 17. | поради това призовава Европейската комисия да обърне внимание на пропуските и ограниченията и да засили поднационалната дипломация по въпросите на климата между градовете, регионите и съседните и партньорските държави на ЕС преди следващите конференции на страните в Египет, Обединените арабски емирства и след това; |
| --- | --- |

17.

| 18. | признава, че е важно вниманието да бъде съсредоточено върху големите градове, като се имат предвид тяхната икономическа мощ и значителната им роля както за предизвикването, така и потенциално за намирането на ключови решения на кризата в областта на климата; и все пак естеството на изменението на климата изисква напълно интегрирани ответни мерки на цялата територия, поради което призовава да се постави акцент и върху малките и средноголемите градове, които имат по-ограничено участие в мрежи и дипломация на градовете, както и по-ниско международно признание; освен това съществуващите международни и местни мрежи на селските райони следва да бъдат използвани за улесняване на обмена на знания; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че териториите на архипелазите и островите по света са особено уязвими по отношение на изменението на климата и настоява да се подобри обменът на знания в областта на климата между островите на ЕС, както и между тях и островите в останалата част на света; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изразява готовност да служи като основната координираща институция за поднационалната дипломация по въпросите на климата в ЕС и съседните му държави. КР е готов да поеме по-голяма отговорност на заседанията на Конференцията на страните, да играе координираща роля и да представлява позициите на регионалните и местните власти от ЕС, в партньорство със Западните Балкани и Турция, както и източното и южното съседство на ЕС; |
| --- | --- |

20.

| 21. | се ангажира да представи на РКООНИК предложенията на ARLEM и CORLEAP относно въпросите, свързани с климата, посредством участието си в официалната делегация на ЕС на конференцията; призовава за включването на МРВ на всички етапи от подготовката и преговорите на COP; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава европейските институции, международните финансови институции и всички международни партньори, включително МРВ в ЕС, които ще допринесат за повторното изграждане и възстановяването на украински градове, както и на промишлени и енергийни обекти, разрушени от руската война, да насочат инвестициите за възстановяване към ключови аспекти на Парижкото споразумение, както и към целите на Зеления пакт на ЕС с оглед на постигането на целта за нулеви нетни емисии до 2050 г., автономност по отношение на енергията от възобновяеми източници, икономика без въглеродни емисии, устойчиво селско стопанство, опазване и възстановяване на екосистемите и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приветства създаването на специална програма в рамките на процеса по РКООНИК — засилената работна програма от Лима относно равенството между половете (LWPG) и Плана за действие относно равенството между половете (GAP) — за преодоляване на липсата на съобразено с равенството между половете и отчитащо аспектите на пола прилагане на политиките в областта на климата и за гарантиране, че гласът на жените присъства в глобалната дискусия и международните преговори относно изменението на климата, и по-специално приветства определянето на национални звена за контакт по въпросите на равенството между половете и изменението на климата за всяка страна; изразява готовност да си сътрудничи с РКООНИК и други значими партньори в тази област; |
| --- | --- |

23.

| 24. | разбира ролята на градовете в явлението глобална климатична миграция за осигуряването на работни места и подслон за онези, които бягат от неблагоприятните и враждебни условия на околната среда. понастоящем МРВ са изправени пред безпрецедентни икономически и хуманитарни предизвикателства, дължащи се на въздействието на изменението на климата, тъй като приемат климатични бежанци, които оказват натиск върху вече ограничените ресурси, които градовете могат да предоставят. В същото време МРВ, заедно с местни организации и други заинтересовани страни, могат да предоставят навременен отговор на проблеми като социална безизходица и екологични бедствия, причинени от притока на хора в градските райони; |
| --- | --- |

24.

Ангажираност на органите на КР в областта на външните отношения с Програмата за глобални действия в областта на климата

| 25. | признава, че сътрудничеството между европейските МРВ и техните партньори в трети държави играе важна роля за насърчаване на поднационалната дипломация по въпросите на климата, т.е. чрез изграждане на съюзи и действия за насърчаване, разширяване и финансиране на съществуващи и нови инициативи, които подкрепят обмена на знания и най-добри практики от европейски, национални, регионални и местни мрежи, както и сътрудничеството между градовете, като партньорски проверки и дейности за взаимно обучение, посещения на обекти, „зелено“ побратимяване, наставничество и напътстване между партньори; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че всички органи и платформи на КР в областта на външните отношения (ARLEM, CORLEAP, работни групи/съвместни консултативни комитети, партньорското сътрудничество и форумът „Градове и региони за международни партньорства“) участват активно в постигането на глобалните цели в областта на климата, за които са поели ангажимент в съответните си планове за действие и работни програми. |
| --- | --- |

26.

| 27. | оценява значителния и недостатъчно използван потенциал на поднационалната дипломация по въпросите на климата за засилване на признаването на ролята на градовете и регионите в рамките на РКООНИК; във връзка с това отбелязва, че участието на членовете и партньорите на ARLEM в южното полукълбо доведе до повторното въвеждане на „многостепенно сътрудничество“ в текста на Пакта за климата от Глазгоу на 26-ата конференция на страните по РКООНИК; |
| --- | --- |

27.

ARLEM

| 28. | признава, че действията в областта на климата заемат централно място в работата на ARLEM по Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие и нейните цели за устойчиво развитие и това доведе до по-нататъшно сътрудничество между средиземноморските местни и регионални власти, т.е. до поднационалната дипломация, с цел борба с общите предизвикателства, които изменението на климата поражда за всички територии; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства активното участие на ARLEM в съответните министерски конференции на Съюза за Средиземноморието, като например срещите на министрите от Съюза за Средиземноморието, посветени на синята икономика, енергетиката и околната среда и изменението на климата, на които представители на ARLEM редовно подчертават ролята на МРВ за смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към тях; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства дългогодишното сътрудничество в действията в областта на климата между средиземноморските градове, по-специално крайбрежните градове, но отбелязва, че следва да се насърчава по-широка в географски план ангажираност с местни и регионални органи от региони, различни от крайбрежните; |
| --- | --- |

30.

CORLEAP

| 31. | отбелязва, че приоритетите на Източното партньорство (ИП) във връзка с програмата в областта на климата поставят видим акцент върху ускоряването на екологичния преход, като същевременно възприемат насоките, насърчавани от Парижкото споразумение, Програмата на ООН за устойчиво развитие и Зеления пакт на ЕС. Съществува реален интерес към Зеления пакт, който често се възприема като част от по-широките национални усилия за приемане на националните екологични програми в съответствие с международните ангажименти, особено чрез национално определените приноси (НОП) и ЦУР; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че всички области на интервенция на Зеления пакт могат да бъдат намерени в стратегиите на национално равнище на държавите от Източното партньорство, като доминиращ акцент се поставя върху енергетиката; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава необходимостта от подкрепа, с финансиране и техническа помощ, на държавите от Източното партньорство, които се стремят към диверсификация, при която се избягват руските източници на енергийни доставки и се дава приоритет на чистата енергия; |
| --- | --- |

33.

| 34. | обръща внимание на засилената ангажираност със зелената програма на ЕС от страна на градовете и регионите от Източното партньорство от тройката държави (Украйна, Република Молдова и Грузия) чрез техните споразумения за партньорство и горещо приветства решението на Европейския съвет за предоставяне на статут на страни кандидатки на Украйна и Република Молдова; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва, че „източният“ клон на Конвента на кметовете е важна мрежа за действия в областта на климата в страните от Източното партньорство. Конвентът на кметовете за страните от ИП (CoM East) събра 361 нови поддръжници от местните власти, които желаят да се ангажират с намаляване на емисиите на СО2 с 30 % до 2030 г. и с повишаване на устойчивостта чрез адаптиране към изменението на климата; |
| --- | --- |

35.

Партньори, обхванати от процеса на разширяване

| 36. | подчертава централната роля на зелената програма и устойчивата свързаност в пакета „Разширяване“ от 2021 г. и подкрепя изпълнението на икономическия и инвестиционен план за Западните Балкани, който може да допринесе значително за екологичния преход в региона (2); |
| --- | --- |

36.

| 37. | признава, в рамките на Балканския регион, потенциала на Мрежата на градовете B40 като важен етап в дипломацията по въпросите на климата на градовете в региона, като устойчивото развитие и действията в областта на климата са сред основните им приоритетни области. Понастоящем тя включва 24 града и се стреми към още по-голямо разширяване в региона; |
| --- | --- |

37.

Многостепенно управление

| 38. | призовава за създаването на добре структурирана рамка за многостепенно управление, която да очертава правилата на европейското, националното и поднационалното сътрудничество в областта на дипломацията по въпросите на климата в рамките на ЕС и да има потенциал за прилагане в страните партньори. Като се има предвид липсата на подкрепа и приобщаване на общините и по-малките и по-слабо развитите региони, в рамката следва да се обърне специално внимание на тези по-слабо представени местни и регионални органи на управление, като се гарантира справедливо и равноправно участие в процеса; |
| --- | --- |

38.

| 39. | предлага да се обмисли определянето на посланици на МРВ по въпросите на климата в рамките на органите на КР в областта на външните отношения, като се вземат предвид вече съществуващите посланици на Конвента на кметовете на КР и посланиците на Пакта за климата и създаването на полезни взаимодействия между тях, като по този начин им се даде възможност да координират вътрешно своя принос към официалната делегация на КР на Конференцията на страните; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава за по-добра координация между градовете и регионите за изготвяне на съвместни декларации преди проявите на COP на РКООНИК и глобалния преглед през 2023 г. в тясно сътрудничество с глобалните партньори, включително групата на местните власти и общинските органи (LGMA), Международната асоциация на органите на местното самоуправление за устойчиво развитие (ICLEI), Regions4, Under2 Coalition и Световния конвент на кметовете; насърчава местните и регионалните власти от държавите членки и страните партньори, по-специално от ARLEM, CORLEAP и Западните Балкани, да организират многостранни срещи между посланиците на МРВ по въпросите на климата и представителите на държавите членки; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава потенциалната връзка между дипломацията по въпросите на климата на поднационално равнище и енергийната политика на ЕС, по-специално значението на енергийната сигурност в рамките на глобалния чист и справедлив енергиен преход чрез външна енергийна политика и дипломация, за справяне както с енергийната криза, изострена от незаконното нашествие на Русия в Украйна, така и с екзистенциалната заплаха от изменението на климата; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава ЕС да засили ангажираността си по света чрез специални партньорства с участието на местните и регионалните власти в областта на енергийната сигурност, енергийния преход към модел, основан на ефективност и възобновяеми енергийни източници, и стратегическата достатъчност; |
| --- | --- |

42.

| 43. | изтъква ролята на градовете и регионите като глобални центрове за иновации в областта на климата, които разработват нови политики и определят по-амбициозни цели за намаляване на емисиите и адаптиране към изменението на климата и неговото смекчаване, отколкото национално определените приноси (НОП); отново призовава за създаването на система от регионално и местно определени приноси като допълнение към НОП за признаване, наблюдение и насърчаване на усилията на поднационалните органи за намаляване на емисиите на CO2; |
| --- | --- |

43.

Център за иновации

| 44. | застъпва се за сътрудничество между частния сектор, МРВ и програмата на ООН за иновативни идеи в областта на климата, с цел осигуряване на уникални и трансгранични решения, които са в състояние да постигнат напредък във връзка с глобалната програма в областта на климата освен това отделните градове и региони могат да изпълняват иновативни политики, които, ако се окажат успешни, могат да бъдат широко разпространени или възпроизвеждани на други места; в този смисъл предлага да се надгражда върху инициативи като Innovate4Cities в рамките на стълба „Иновации“ на Световния конвент на кметовете; |
| --- | --- |

44.

| 45. | представлява МРВ на държавите членки и техните партньорски международни инициативи по време на европейските и световните дискусии относно иновациите в областта на климата; |
| --- | --- |

45.

Финансиране

| 46. | подчертава, че дипломацията по въпросите на климата и амбициите в областта на климата на местно и регионално равнище изискват подходящо финансиране и инвестиции; във връзка с това изтъква, че е важно на поднационалните органи да се предоставя пряко финансиране за осъществяване на действия в областта на климата и адаптиране към неговото изменение; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава необходимостта от взаимодействие между публичните и частните източници на финансиране на световно, европейско, национално, регионално и местно равнище и призовава за по-голяма финансова подкрепа, включително преки средства, за МРВ в ЕС, и техните външни партньори, ускоряване на дипломацията по въпросите на климата и изпълнение на целите на Парижкото споразумение; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава предоставяното от ЕС финансиране за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към него да бъде специфично и насочено към регионалното и местното равнище. Комитетът приветства по-специално акцента на мисията на ЕС, поставен върху адаптирането, и значението, което се придава на подпомагането на 150 региона по пътя на адаптирането, но счита, че този подход би могъл да бъде разширен и възпроизведен в рамките на външното финансиране на ЕС в областта на климата и помощта за други региони в Африка, Латинска Америка и Азия; |
| --- | --- |

48.

| 49. | отбелязва, че градовете и регионите по целия свят се характеризират с различна степен на функциониране на „зелени“ пазари или инвестиции; подкрепя участието в партньорски проекти и мрежи, които позволяват на МРВ да се запознаят с подходи, използвани другаде от по-опитни партньори и да черпят от тях вдъхновение за собствените си местни или регионални програми; В това отношение е необходимо да се помогне на местните и регионалните власти да изготвят свои собствени стратегии за адаптиране към изменението на климата с цел повишаване на защитата и издръжливостта на местните общности и естествените местообитания; |
| --- | --- |

49.

Научни изследвания

| 50. | признава необходимостта от по-структуриран подход по отношение на оценката на текущата международна дипломация по въпросите на климата на поднационално равнище и необходимостта от засилено събиране на данни, за да може да се разбере напълно неговият обхват, по-специално в Глобалния Юг; призовава за усилията за координация, които да предоставят пълен преглед на текущите многостранни дейности в областта на климата на местно и регионално равнище, особено от страна на МРВ в ЕС и техните партньорски инициативи; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава за предоставяне на набор от инструменти и платформа за самооценка и самоотчитане от страна на МРВ относно действията в областта на климата и международната дипломация. |
| --- | --- |

51.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  В предложение 3 /мярка 11 се призовава за засилване на лидерската позиция на ЕС и поемане на по-голяма роля и отговорност за насърчаването на амбициозни действия в областта на климата, справедлив преход и подкрепа за справяне със загубите и щетите в международната рамка.

1

(2)  CdR 109/2022, Пакет „Разширяване“ за 2021 г.

2

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/30

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Към структурно приобщаване на градовете и регионите в 27-ата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК)

(2022/C 498/06)

| Докладчик: | Alison GILLILAND (IE/ПЕС), член на Градския съвет на Дъблин |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Прогнозно становище |

Докладчик:

Alison GILLILAND (IE/ПЕС), член на Градския съвет на Дъблин

Отправен документ:

Прогнозно становище

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

Неотложно широкообхватно реагиране на извънредната ситуация в областта на климата чрез ефективно съчетаване на мерките за адаптиране и за смекчаване на последиците от изменението на климата посредством многостепенни действия

| 1. | изразява своята дълбока загриженост относно констатациите на шестия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК), в който се подчертава как свързаните с климата опасности значително са увредили екосистемите по целия свят, с което допълнително се потвърждава, че много от последиците от изменението на климата вече са необратими; отбелязва включените в доклада сведения, които показват, че настоящите мерки за адаптиране към изменението на климата често пъти са неефективни поради недостатъчно финансиране и лошо планиране, което би могло да бъде разрешено чрез по-приобщаващо управление; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че в докладите на МКИК се признава, че местните и регионалните власти (МРВ) са ключови участници в осъществяването на решенията във връзка с адаптирането и смекчаването на последиците от изменението на климата; припомня, че МРВ отговарят за прилагането на 70 % от мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и 90 % от мерките за адаптиране към него (1); подчертава, че тези решения трябва да бъдат предоставени от МРВ и в сътрудничество с тях като пряка ответна реакция на рисковете, свързани с изменението на климата, които засягат селата, малките и големите градове и прилежащите им региони, всеки от които се отличава със собствен специфичен климатичен контекст; подчертава, че над един милиард души в ниско разположени населени места са изправени пред опасности като покачване на морското равнище, свлачища в крайбрежните райони или наводнения при приливи, а 350 милиона жители на градове в световен план живеят с опасността от недостиг на вода; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня в този контекст споразумението от 26-ата конференция на страните за продължаване на усилията за ограничаване на повишаването на температурата до 1,5 oC над равнищата от прединдустриалния период (2) и призовава за по-бързо изпълнение на мерките в областта на климата, както и за допълнителна финансова подкрепа и насоки за МРВ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отново отправя призива си към Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК) да работи в партньорство с Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (UNCBD) и Програмата на ООН за развитие (UNDP) за една последователна рамка за неутралност по отношение на климата и издръжливост, защита на биологичното разнообразие и устойчиво развитие, като се избягват припокриващи се стратегии; приветства Декларацията от Единбург относно глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. (3), която дава пример за приобщаващ подход, който обхваща всички нива на управление; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отново подчертава, че е важно ЕС да демонстрира лидерска позиция с действията си във връзка с Европейския зелен пакт, така че Европа да стане първият неутрален по отношение на климата континент; подчертава, че е важно ЕС да увеличи усилията си за действително постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г., като същевременно систематично прилага принципа за „ненанасяне на вреди“ със стремеж към избягване на зависимостта от въглерода и изместването на въглеродни емисии; приветства пътя, очертан в Европейския закон за климата и пакета „Подготвени за цел 55“, както и в целенасочени инициативи като мисиите на ЕС „Адаптиране към изменението на климата“ и „Неутрални по отношение на климата и интелигентни градове“; подчертава, че е важно да се вземат предвид настоящата геополитическа криза и икономическите последици от нея, да се засили подкрепата и същевременно да се продължи с постигането на целите по този път; подчертава значението на изкореняването на енергийната бедност и борбата със социалните последици от прехода към чиста енергия при изпълнението на плановете в областта на климата, по-специално в регионите със силна зависимост от изкопаеми горива, и осигуряването на дългосрочни решения за енергийна достатъчност; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че целта за глобална енергийна сигурност не трябва да се разглежда като алтернатива на Парижкото споразумение, и призовава страните да ускорят преминаването към енергийна система, захранвана изцяло от възобновяеми източници, и да насърчават енергийната достатъчност; приветства предоставения с плана „REPowerEU“ отговор на сътресенията на глобалния пазар на енергия, причинени от незаконното нахлуване на Русия в Украйна, като ясен сигнал, че действията в областта на климата могат и трябва да бъдат ускорени; подчертава, че МРВ са в най-добрата позиция да подпомогнат осъществяването на справедлив, приобщаващ и устойчив преход чрез прилагане на мерки за подпомагане на най-уязвимите групи, засегнати от енергийна бедност и бедност по отношение на мобилността, чрез изграждане на партньорства за мобилизиране на стопанския сектор и гражданското общество и чрез разработване на децентрализирани новаторски решения, които да повишат значително сигурността на доставките, като същевременно намалят загубите при преноса и понижат емисиите; |
| --- | --- |

6.

Насърчаване на амбициите на ЕС в областта на климата чрез изграждане на ефективно многостепенно управление

| 7. | подчертава, че в Пакта за климата от Глазгоу се изтъква „спешната необходимост от многостепенни действия в дух на сътрудничество“ (4) и официално се „признава важната роля на заинтересованите страни, които не са страни по РКООНИК, включително гражданското общество, коренното население, местните общности, младите хора, децата, местните и регионалните власти, за приноса им за напредъка към постигането на целта на Парижкото споразумение (5)“; по тази причина изтъква, че успехът на Европейския зелен пакт и Парижкото споразумение зависи от ефективното ангажиране на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява готовността си да работи с институциите на ЕС по съгласувана оперативна стратегия, която да бъде разработена преди 27-ата конференция на страните по РКООНИК; изтъква откритостта и желанието си за ефективно и редовно консултиране и сътрудничество както на подготвителния етап, така и по време на преговорите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава Европейската комисия да подчертае значението на МРВ на 27-ата конференция на страните по РКООНИК, като увеличи видимостта на поднационалните действия на ЕС в областта на климата в програмата на павилиона на ЕС и съпътстващите прояви, в сътрудничество с КР; |
| --- | --- |

9.

| 10. | признава значението на ангажираността на националните правителства с целите от Париж и Глазгоу, както и на ролята им за подпомагане на МРВ; призовава Съвета на Европейския съюз в своите заключения относно подготовката за 27-ата конференция на страните по РКООНИК официално да признае ключовото значение на поднационалните органи на управление за ускоряването на справедливия климатичен преход и за привеждането му в социална съвместимост с местните и регионалните нужди; приканва чешкото председателство на Съвета на ЕС да започне диалог с градовете и регионите посредством КР; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства признаването на ролята на поднационалните органи на управление в Резолюцията на Европейския парламент относно 26-ата конференция на страните по РКООНИК и насърчава Европейския парламент допълнително да подчертае това послание в своята Резолюция относно 27-ата конференция на страните по РКООНИК; подчертава важността на силните координирани действия между делегацията на Европейския парламент и делегацията на Комитета на регионите на 27-ата конференция на страните по РКООНИК и призовава за съвместна подготовка на съответните делегации; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Европейската комисия, чешкото председателство и Европейския парламент настоятелно да подкрепят организирането на Първата среща на министрите, отговарящи за жилищното настаняване и градоустройството, на конференцията на страните по РКООНИК относно градовете и изменението на климата, като приветства решението на Изпълнителния съвет на ООН по програмата „Хабитат“ (UN-Habitat) (6); |
| --- | --- |

12.

Преминаване от признаването на ролята на МРВ към ефективното изпълнение на многостепенни действия

| 13. | потвърждава, че макар да не успя да улови неотложността и мащаба на необходимите действия, Пактът за климата от Глазгоу все пак успя да стартира втория етап на Парижкото споразумение и да приключи всички неизпълнени точки от Правилника за прилагане на Парижкото споразумение (7); въпреки това изразява своята все така дълбока загриженост от факта, че понастоящем депозираните национално определени приноси (НОП) са на път да доведат до повишаване на температурата с 2,5 oC в световен мащаб; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отново изтъква призивите за ускоряване на екологичния преход, отправени в окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа; все така изразява загриженост относно финансовата достъпност на енергията за потребителите и предприятията, по-специално в контекста на настоящата криза; подчертава необходимостта от защита на най-уязвимите групи и територии от всякакви нежелани отрицателни въздействия на енергийния преход, като припомня констатациите на прогнозния доклад на Европейската комисия за 2022 г.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва, че мащабът на необходимите действия изисква интегрирани и многостепенни политики и междусекторни решения; по тази причина подчертава необходимостта от официално признаване на ролята на МРВ за справянето с изменението на климата; подчертава, че следва да бъде улеснено ефективното и системно участие на МРВ, както през подготвителния етап, така и по време на преговорите; |
| --- | --- |

15.

| 16. | изтъква ролята на КР като институционален представител на повече от един милион местни и регионални лидери и като мрежа от мрежи; подчертава уникалната позиция на КР като двигател за прилагането на действия в областта на климата на местно и регионално равнище и готовността му да си сътрудничи и партнира с европейски институции и страните по Парижкото споразумение с цел подпомагане на многостепенното сътрудничество по пътя към 27-ата конференция на страните по РКООНИК и след това; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава значението на Under2 Coalition като първото глобално споразумение в областта на климата за поднационалните органи на управление, стартирано преди Парижкото споразумение; изтъква актуализираните и по-амбициозни цели на Under2 Coalition в Меморандума за разбирателство от 2021 г., който включва ангажимент за предприемане на действия за постигане на целта за ограничаване на глобалното затопляне до 1,5 oC и нулеви нетни емисии до 2050 г. или по-рано; приканва членовете на КР също да подпишат това споразумение, а вече подписалите Under2 Coalition — да се присъединят към по-амбициозния Меморандум за разбирателство от 2021 г.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава съществената роля на групата на местните органи на самоуправление и общинските власти (LGMA) за обединяване на гласовете на МРВ в глобален план и за непрекъснатото укрепване на световната мрежа на поднационалните органи на управление, които желаят да противодействат на изменението на климата; насърчава всички страни по РКOОНИК да си сътрудничат с LGMA и с всички недържавни участници, за да допринесат градивно за процеса, водещ до 27-ата конференция на страните по РКООНИК, и да установят по-засилено сътрудничество с групата на РКOОНИК „Приятели на многостепенните действия“; |
| --- | --- |

18.

Запазване на амбицията за смекчаване на последиците от изменението на климата и насърчаване на изграждането на капацитет чрез увеличаване на научноизследователската дейност и иновациите

| 19. | припомня, че около 10 000 органа на местното и регионалното самоуправление в цяла Европа са поели амбициозни ангажименти за намаляване на емисиите на парникови газове и за справяне с изменението на климата посредством участие в инициативи като Конвента на кметовете, разработване на стратегии и планове за действие относно климата, например плановете за действие в областта на устойчивата енергетика и климата или други планове за действие в областта на климата на местно равнище, водени от регионални инициативи; подчертава, че 75 % от над 11 000-те участници в Глобалния конвент на кметовете са определили по-амбициозни цели за намаляване на емисиите на парникови газове (8), отколкото съответните им национални правителства, а над 50 % ускоряват темпа, с който целят да намалят емисиите си, изграждайки критично важна политическа устойчивост срещу отстъпления от целите на национално равнище; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че ангажиментът и действията на МРВ допълват и подкрепят усилията, предприети както в рамките на международни процеси, така и на национално равнище, и че действията на МРВ са необходими за изпълнението на националните и международните цели; отново заявява, че е необходимо официално включване на регионално и местно определени приноси (РМОП) в допълнение към национално определените приноси (НОП), както и официално признаване, наблюдение и насърчаване на намаляването на емисиите на парникови газове от страна на поднационалните органи на управление в световен мащаб; |
| --- | --- |

20.

| 21. | препоръчва включването на специален раздел относно поднационалните органи на управление в националните доклади за преглед като част от рамката за прозрачност на Парижкото споразумение, за да се укрепят отчетността, оценката на въздействието и прозрачността на глобалните действия във връзка с климата; подкрепя приемането и използването на общата рамка за отчитане от страна на Глобалния конвент на кметовете като стъпка към съпоставимостта (9) на местните и регионалните усилия; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че в ЕС ролята и приносите на МРВ следва да бъдат официализирани, като бъдат включени в разпоредбите на Регламента относно управлението на Енергийния съюз, и по-конкретно като регионално и местно определените приноси станат неделима част от националните планове в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че градовете и регионите вече постигат напредък в областта на иновациите, прилагат технически и финансови решения и разработват иновативни процеси на управление; в това отношение приветства началото на дейността на Глобалния център за иновации на РКООНИК на 26-ата конференция на страните по РКООНИК, мисиите на ЕС „Адаптиране към изменението на климата“ и „Неутрални по отношение на климата и интелигентни градове“, както и на глобалната мисия за иновации във връзка с екологичен преход в градска среда („Urban Transitions Mission“) (10), и приветства сътрудничеството и синергиите между тях; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава необходимостта от по-засилено сътрудничество и интеграция между местното, регионалното, националното, световното равнище и равнището на ЕС в областта на достъпа до данни, за да получат МРВ необходимия достъп до създаване на политики, основани на данни и научни изследвания; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта от стимулиране на преквалификацията и повишаването на квалификацията на работната сила в съответствие с необходимостта от приспособяване на професионалните практики към борбата с изменението на климата; |
| --- | --- |

25.

Засилване на ефективните междусекторни действия по адаптиране и справяне със загуби и щети

| 26. | приветства работната програма „Глазгоу — Шарм ел-Шейх“ относно глобалната цел за адаптиране; подчертава, че свързаните с адаптирането предизвикателства могат да варират много в рамките на всяка държава и регион и че МРВ са най-подходящите участници за определяне на цели за адаптиране, тъй като те разполагат с непосредствена информация както за нуждите във връзка с издръжливостта, така и за решения на конкретни места; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че за страните съществува неотложна необходимост да работят с МРВ за по-нататъшно интегриране на адаптирането в местното, националното и регионалното планиране; по тази причина отправя искане приносите на поднационалните органи на управление в областта на адаптирането да бъдат включени официално като допълнение на националните планове за действие и национално определените приноси; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че е важно да се предотвратят „несполучливо адаптиране“ и прилагане на действия във връзка с адаптирането, които допълнително задълбочават съществуващите социални неравенства; подчертава, че последиците от изменението на климата засягат непропорционално маргинализираните и уязвимите общности; |
| --- | --- |

28.

| 29. | припомня, че МРВ са отговорни за това да предоставят на своите общности жизненоважни услуги, както и да осигуряват незабавни мерки за реакция и помощ за справяне с последиците от изменението на климата като свързаните с климата бедствия, социалните последици като енергийната бедност и все по-честите здравословни проблеми, свързани с метеорологичните условия, и съществуващите неравенства, които се задълбочават в резултат на изменението на климата; подчертава, че необходимостта от справяне с липсата на капацитет чрез процес на информирано и отговорно вземане на решения на местно равнище, който да бъде улеснен от достъп до научни доказателства, технологии и местни знания, с цел да се подпомогне широкото прилагане на решения за адаптиране; подчертава, че новаторските природосъобразни решения са ключови инструменти, които подпомагат смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към тях; в съответствие с Пакта за климата от Глазгоу насърчава страните да възприемат интегриран подход към биологичното разнообразие в решенията в политиките и планирането на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства провеждането на диалог в областта на климата в Глазгоу относно загубите и щетите; и — при липса на финансови потоци — подчертава, че е необходимо местните и регионалните власти както от развитите държави, така и от развиващите се страни, да идентифицират и разгърнат алтернативни мерки за справяне със загубите и щетите; |
| --- | --- |

30.

| 31. | припомня примерите, за които послужиха финансовите ангажименти, поети от Шотландия и Валония на 26-ата конференция на страните (11), за справяне със загубите и щетите; по тази причина подчертава ролята и приноса, които дипломацията на поднационално равнище в областта на климата и сътрудничеството между МРВ в Глобалния Север и Глобалния Юг могат да осигурят за повишаване на амбициите на всички равнища преди 27-ата и 28-ата конференция на страните по РКООНИК; |
| --- | --- |

31.

Гарантиране на адекватен достъп до финансиране във връзка с климата и насърчаване на справедлив преход чрез сътрудничество и ангажиране

| 32. | подчертава колко е важно на МРВ да се предостави пряко финансиране, за да бъдат изпълнени действията в областта на климата, както и че е необходимо МРВ да си партнират с частния сектор и финансовите институции, за да се мобилизират устойчиви инвестиции; подчертава, че следва да бъде създадена пряка връзка между достъпа до финансиране и интегрираното разработване на планове и мерки в сътрудничество с местното и регионалното равнище с цел улесняване на разходоефективното изпълнение; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, в съответствие с Парижкото споразумение, признаването на „значението на интегрираните, цялостни и балансирани непазарни подходи (12), които да дадат възможност за доброволно сътрудничество“ като ключов инструмент, достъпен за страните по РКООНК, който да ги подпомогне в изпълнението на техните национално определени приноси по координиран и ефективен начин; насърчава заинтересованите страни от публичния и частния сектор и организациите на гражданското общество да се ангажират активно в научноизследователска дейност и прилагане на непазарни подходи. |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства решението на 26-ата конференция на страните по РКООНК за засилване на Партньорството от Маракеш за глобални действия в областта на климата като място за насърчаване на недържавни участници да предприемат непосредствени действия в областта на климата; приветства подпомагането на инициативите „Надпревара към нулеви емисии“ и „Надпревара към устойчивост“ като основни инициативи за подпомагане и демонстриране на амбициозни действия „от долу нагоре“ в областта на климата, като същевременно се улеснява отчитането и преразглеждането на ангажиментите на заинтересовани страни, които не са страни по РКООНК; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства Работната програма от Глазгоу за действия за овластяване в областта на климата (13); изразява готовност за продължаване на работата по действията по изпълнение по шестте ѝ елемента — образование, обучение, повишаване на осведомеността на обществото, публично участие, публичен достъп до информация и международно сътрудничество; приканва страните да продължат да подкрепят тези процеси; |
| --- | --- |

35.

| 36. | отбелязва, че именно уязвимите групи страдат най-много от отрицателните последици от свързаната с климата криза; подчертава, че един справедлив преход трябва напълно да се съобрази със социалните последици чрез специално предназначена подкрепа и финансиране, призив за което е отправен и в Програмата до 2030 г.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че в докладите на МКИК се признава, че възможностите на жените да се адаптират към изменението на климата и да му противодeйстват често пъти са ограничени заради ролите им в домакинствата и в обществото, заради институционални пречки и социални норми; насърчава страните да продължат да работят за напредъка на политика в областта на климата, отчитаща равноправието между половете, чрез по-нататъшно изпълнение на работната програма от Лима по въпросите на равенството между половете и Плана за действие относно равенството между половете и чрез гарантиране на равнопоставеното представителство на жените в процесите по взимане на решения; изразява твърдото убеждение, че жените не следва да бъдат възприемани като уязвими бенефициери, а като ефективни участници, които смекчават последиците от изменението на климата и се приспособяват към него; |
| --- | --- |

37.

| 38. | отчита факта, че действията в областта на климата изискват участието на всички поколения; изтъква ролята на младите хора за постигането на социален напредък и за вдъхновяването на политическа промяна, както и необходимостта от пълноценно и информирано участие на младите хора във формулирането на политиката в областта на климата; се ангажира с допълнителното включване на младите политици на изборни длъжности (YEP) на КР в подготовката за 27-ата конференция на страните по РКООНИК, като се надграждат заключенията на Конференцията за бъдещето на Европа и целите на Европейската година на младежта; |
| --- | --- |

38.

Засилване на сътрудничеството и партньорството с РКООНИК

| 39. | насърчава РКООНИК да се ангажира с групата на местните органи на самоуправление и общинските власти (LGMA) чрез участие в технически диалози за първия глобален преглед (GST); приветства решението на спомагателния орган за научно-технически консултации и спомагателния орган по изпълнението да замислят глобалния преглед в духа на приобщаващите, открити и целогодишни диалози „Таланоа“; призовава РКООНИК да включва, признава и наблюдава ангажиментите по инициативите „Надпревара към устойчивост“ и „Надпревара към нулеви емисии“ в докладите за глобалния преглед, за да има измерим преглед на напредъка на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приветства включването на приоритетен фокус върху устойчивите градове и урбанизацията в програмата на 27-ата конференция от страна на египетското председателство; търси възможности за сътрудничество с председателството, за да се увеличи допълнително ролята на МРВ и е готов да подкрепи разширяването на регионалните седмици на климата на РКООНИК чрез включване на Европа като възможност за подсилване на ангажимента на поднационалните органи на властта и гражданското общество в процеса на РКООНИК; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава ключовата роля на КР като институционалния представител на европейските градове и региони; поради тази причина призовава секретариата на РКООНИК да установи структурирано сътрудничество с КР с цел улесняване на сътрудничеството между двете институции; |
| --- | --- |

41.

| 42. | приветства Комюникето на министрите, отговарящи за развитието, на срещата на Г-7 (14), в което се признава ролята на градовете и местните власти като защитници на един справедлив климатичен и енергиен преход; сигнализира откритостта си за подпомагане на работата на групата „Urban7“ с цел засилване на многостепенното сътрудничество като основополагащ принцип на устойчивите и ефективни действия в областта на климата преди 27-ата конференция; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приветства обявеното съгласуване между приоритетите на председателствата на 26-ата и 27-ата конференция (смекчаване на последиците, адаптиране, финансиране и сътрудничество) и връзките с обявените приоритети на лидерите на високо равнище (цялостен подход, устойчивост, финансиране, регионализация, локализация); очаква с нетърпение да окаже подкрепа на най-ефективните синергии и взаимни допълвания между тези приоритети по пътя към 27-ата конференция и на нея; |
| --- | --- |

43.

| 44. | отбелязва, че социалните движения в градовете и регионите са повишили осведомеността на обществеността относно необходимостта от неотложни и приобщаващи действия в областта на климата; в съответствие със заключенията на спомагателния орган за научно-технически консултации и на спомагателния орган по изпълнението по въпросите, свързани с глобалния преглед в рамките на Парижкото споразумение, насърчава членовете на КР да организират местни диалози „Таланоа“ (15) или подобни приобщаващи процеси на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ангажира се да действа като директна връзка, която осигурява достъп до информация и редовни актуализации за членовете на КР и МРВ в Европа относно напредъка на преговорите през двете седмици на 27-ата конференция; приветства партньорството и подкрепата на другите институции на ЕС за редовното предоставяне на тази информация, което приближава МРВ до международните преговори. |
| --- | --- |

45.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Резолюция на Европейския комитет на регионите относно „Зеленият курс в партньорство с местните и регионалните власти“ (ОВ C 79, 10.3.2020 г., стр. 1).

1

(2)  Пакт за климата от Глазгоу, параграф 15.

2

(3)  Edinburgh Declaration on the post-2020 global biodiversity framework („Декларация от Единбург относно глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.“).

3

(4)  Пакт за климата от Глазгоу, преамбюл, параграф 9.

4

(5)  Пакт за климата от Глазгоу, параграф 55.

5

(6)  https://unhabitat.org/sites/default/files/2022/04/hsp-eb-2022-crp2-rev.3.pdf.

6

(7)  Рамката за международни действия е предоставена от Парижкото споразумение, което беше приведено в действие посредством Правилника за прилагане на Парижкото споразумение, в който са посочени инструментите и процесите, необходими за неговото изчерпателно, справедливо и ефективно прилагане.

7

(8)  Източник: 2021 Global Covenant of Mayors (GCoM) Impact Report (Доклад за въздействието за 2021 г., Глобален конвент на кметовете).

8

(9)  https://www.globalcovenantofmayors.org/our-initiatives/data4cities/common-global-reporting-framework/.

9

(10)  http://mission-innovation.net/missions/urban-transitions-mission/.

10

(11)  Съответно 2 милиона британски лири (2,6 милиона щатски долара) и 1 милион евро (1,1 милиона щатски долара).

11

(12)  Парижко споразумение, член 6, параграф 8 (Non-Market Approaches to Climate Finance) („Непазарни подходи за финансиране на борбата с изменението на климата“).

12

(13)  Glasgow Work Programme for Action for Climate Empowerment (Работна програма от Глазгоу за действия за овластяване в областта на климата).

13

(14)  220519-G7-Development-Ministers-Meeting-Communique.pdf (bmz.de).

14

(15)  Диалозите „Таланоа“ на градовете и регионите бяха замислени през 2018 г. като форум на местните и регионалните власти и националните министерства по въпросите на климата, околната среда и градоустройството, наред с организации домакини и заинтересовани страни в областта на климата с цел преглед, оформяне и засилване на национално определените приноси.

15

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/36

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлив и устойчив преход в контекста на въгледобивните и енергоемките региони

(2022/C 498/07)

| Главен докладчик: | Sari RAUTIO (FI/ЕНП), председател на управителния съвет на здравното отделение на Häme |
| --- | --- |
| Отправeн документ: | Писмо с искане за консултация от чешкото председателство на Съвета на ЕС от 16 юни 2022 г. |

Главен докладчик:

Sari RAUTIO (FI/ЕНП), председател на управителния съвет на здравното отделение на Häme

Отправeн документ:

Писмо с искане за консултация от чешкото председателство на Съвета на ЕС от 16 юни 2022 г.

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

| 1. | приветства мисията за неутрален по отношение на климата Европейски съюз до 2050 г., за чието реализиране ще бъде необходим цифров и екологичен преход в европейските общини и региони, който ще засегне из основи начина, по който хората работят и живеят; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че поради настъпателната война, която Русия започна през февруари 2022 г., осъществяването на справедливия преход стана още по-трудно и неотложно, тъй като Европа трябва бързо да намали зависимостта си от външни енергийни доставки. Подчертава, че преходът към общество с ниски въглеродни емисии трябва да бъде завършен, като същевременно се вземат предвид потребностите на най-уязвимите граждани чрез създаване на нови работни места и равни възможности в селските и зависимите от въглищата региони; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства факта, че държавите членки представиха 74 плана, като във всички тях се отчитат различните обстоятелства в съответните региони; подчертава, че променящата се световна обстановка доведе до енергийна криза, която принуди някои държави членки временно да намерят гъвкави регионални решения за постигане на целите на програмата; |
| --- | --- |

3.

| 4. | обръща внимание на тромавите процедури за одобряване на плановете и подчертава, че някои регионите се сблъскват с трудности по отношение на навременното планиране и изпълнение на проекти, поради факта, че по-голямата част от общите налични средства, идващи от Механизма за възстановяване и устойчивост, бяха програмирани за периода 2021—2023 г., което предоставя малко възможности за устойчиво изпълнение на проектите към края на програмния период; изразява съжаление, че Европейската комисия оцени и одобри само част от програмите, и призовава Комисията да обмисли удължаване на крайния срок за изразходване на средствата за Фонда за справедлив преход, които идват по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, като се изхожда от това предположение, че графикът за усвояването на средствата от Фонда следва да бъде преразгледан, за да се гарантира успехът на Фонда; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че Фондът за справедлив преход следва да бъде интегриран в политиката на сближаване, така че полезните взаимодействия и страничните ефекти да могат да се използват пълноценно; |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че справедливият преход трябва да се съсредоточи върху регионите, в които промяната и свързаните с нея рискове са по-големи, тъй като държавите членки и регионите се намират в много различни изходни позиции. Успехът на Фонда зависи от най-големите държави бенефициери — Полша и Германия, които заедно получават около една трета от всички средства от фонда, т.е. почти 33 %. Румъния, Чешката република и България също са основни бенефициери. Тези пет държави членки заедно използват почти 60 % от средствата на Фонда. От навременното изпълнение на плановете на тези държави членки (териториални планове за справедлив преход) ще зависи успехът на цялата програма; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че във връзка с ФСП е от основно значение да се вземе предвид настоящата голяма енергийна криза. Тази криза представлява и сериозна заплаха за осъществяването на справедлив и екологичен преход, поне в краткосрочен план. По-специално енергийният сектор, енергоемките отрасли, производственият сектор и МСП се борят с безпрецедентен ценови натиск, който оказва допълнителен натиск върху екологичния преход; подчертава, че амбициите на промишлеността да стане въглеродно неутрална зависят и от наличието на екологична електроенергия за производството на водород и от алтернативните енергийни източници, които да заменят природния газ; приветства факта, че Фондът за справедлив преход може да играе роля за постигането на тази цел; |
| --- | --- |

8.

| 9. | посочва, че Фондът за справедлив преход е създаден в по-малък мащаб от традиционните структурни фондове, но някои от неговите цели се припокриват; призовава регионите да използват полезни взаимодействия между програмите на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отправя искане за въвеждането на по-силен социален компонент в рамките на ФСП като ориентиран към местните условия инструмент, включващ силно участие на социалните партньори, и се застъпва за запазването на ориентирания към местните условия подход „отдолу нагоре“ като основен елемент на фонда, тъй като всеки регион представлява уникална социално-икономическа екосистема; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че основата и целите на Фонда за справедлив преход са стабилни и че Фондът играе важна роля за регионите, но също така и за промишлените отрасли в преход; поради това е необходимо да се осигури възможно най-голяма гъвкавост на механизма по отношение на допустимите операции, за да се постигне икономическа диверсификация на териториите. Припомня, че приетият регламент подкрепя големите дружества и дружествата в рамките на схемата за търговия с емисии, включени като потенциални бенефициери в Регламента за създаване на ФСП, което отличава този фонд от структурните фондове; подчертава, че бъдещият Фонд за справедлив преход следва да бъде напълно интегриран в Регламента за общоприложимите разпоредби, като се спазва принципът на партньорство, и неговият бюджет следва да допълва настоящото финансиране за сближаване; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че поради различните процеси на регионален преход към въглеродна неутралност такива промени във Фонда следва да включват методология за регионално разпределение на ресурсите, която да съответства на възможно най-голямо приложно поле, и с критерии за географско разпределение на ресурсите на Фонда, които са по-добре адаптирани към териториалното многообразие на ЕС. |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава за ясен ангажимент за създаването на ФСП 2.0, който обхваща по-широк спектър от региони, които са изправени пред предизвикателството на екологичния преход на промишлеността и на производствената система, както и за широко обсъждане на обхвата и размера на инструмента в контекста на подготовката на следващата многогодишна финансова рамка; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава факта, че съчетаването на бюджетни ресурси на ЕС от МФР с приходи от Механизма за възстановяване и устойчивост (от 2021 г. до 2023 г.) доведе до значителни трудности за регионите както по отношение на планирането, така и по отношение на изпълнението на проекти, поради факта, че по-голямата част от общите налични средства, идващи от Механизма за възстановяване и устойчивост, бяха програмирани за периода 2021—2023 г., което предоставя малко възможности за устойчиво изпълнение на проектите към края на програмния период; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава значението на активното участие на всички региони в ЕС в постигането на целите в областта на климата за 2030 г. и 2050 г., без никой да бъде изоставен; призовава частния сектор да актуализира своите планове, така че да се вземат предвид енергийните нужди и дългосрочното устойчиво развитие; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че предвид настоящата енергийна криза и несигурната геополитическа ситуация в света, въпросът за сигурността на енергийните доставки се повдига все повече редом с този за производството на енергия по благоприятен за климата начин. Това е от особено значение за енергоемките промишлени сектори, но в крайна сметка определя и потреблението на енергия от домакинствата; |
| --- | --- |

16.

| 17. | предлага ЕС по-специално да помага на регионите, които са най-зависими от изкопаеми енергийни източници, така че да се предотврати по-нататъшното увеличаване на разликите между регионите, когато става въпрос за бъдещи инвестиции; подчертава, че наличните средства на ЕС за регионите трябва да бъдат насочени към постигане на техните цели по най-добрия начин; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Би трябвало да се обърне допълнително внимание на особеното положение на островите и най-отдалечените региони, изправени пред сериозни социално-икономически предизвикателства, особено регионите, които са изолирани и силно зависими от изкопаемите горива; |
| --- | --- |

18.

| 19. | във връзка с това припомня специфичните нужди на най-отдалечените региони, които поради своя малък размер, отдалеченост и изолация са силно зависими от изкопаемите горива и нямат възможност да се свържат с континенталната мрежа; тези региони обаче не са обхванати от ФСП. |
| --- | --- |

19.

| 20. | признава, че ФСП сам по себе си няма да разреши извънредната ситуация в областта на климата, но може да играе важна роля за нейното разрешаване; подчертава, че той следва да се използва за възможно най-ефикасно инвестиране в различните региони на ЕС и в правилния мащаб, за да се гарантира пълната му ефективност; посочва, че за лицата, отговорни за вземането на решения, и за експертите на местните и регионалните власти, като например тези, които подготвят планирането на програмите на ФСП, е трудно да развият контакти с тези, които отговарят за по-големите инвестиции на централното правителство инвестиции или да изградят сътрудничество; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отбелязва, че производството на енергия и снабдяването на потребителите (промишлени и частни) често са в ръцете на големи, дори многонационални дружества, което възпрепятства сътрудничеството от гледна точка на регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

21.

| 22. | посочва, че екологичният преход в енергийния сектор е постепенен и ще покаже значителни резултати едва през 30-те години на XXI век, въпреки настоящото интензивно разработване на продукти и експериментиране с нови технологии; |
| --- | --- |

22.

| 23. | освен това посочва, че настъпателната война на Русия в Украйна, която може да продължи дълго, повиши значението на сигурността на енергийните доставки в цяла Европа. Значението на сигурните доставки трябва да бъде взето предвид във всички решения на енергийната политика през следващите години, за да се постигне дългосрочната цел за чиста, достъпна и сигурна енергия, която е заложена в Зеления пакт на ЕС и трябва да бъде приветствана; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че целите на ФСП допринасят и за постигането на целите на създадения впоследствие план REPowerEU. Целите на REPowerEU също следва да бъдат взети предвид при усвояването на средства от ФСП в държавите членки и регионите. |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че с оглед на постигането на възможно най-добрия справедлив преход съществуващите финансови инструменти и практики на ЕС следва да бъдат доразвити и адаптирани към различните ситуации, така че да могат да бъдат намерени полезни взаимодействия между различните програми; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че програмите на политиката на сближаване се оценяват непрекъснато; призовава регионалните и местните власти да гарантират, че тези програми също допринасят за постигането на справедлив преход; |
| --- | --- |

26.

| 27. | настоява за създаването на ясни насоки относно възможните полезни взаимодействия с ЕСФ + и други средства от ЕСИ фондовете; изисква от Европейската комисия да предостави допълнителна експертна помощ на съответните региони, за да се постигнат целите на Фонда за справедлив преход; |
| --- | --- |

27.

| 28. | измежду инструментите на политиката на сближаване ЕФРР и ЕСФ са подходящи за намаляване на регионалните различия и за постигане на най-добри резултати с помощта на финансиране по линията на ФСП следва да се използват полезни взаимодействия; |
| --- | --- |

28.

| 29. | отбелязва, че политиката на сближаване на ЕС има за цел постигането на по-добър икономически, социален и териториален баланс в Европа. Политиката на сближаване трябва да положи основите за дългосрочно териториално развитие, като спомогне за справяне с внезапни кризи и подкрепи икономическото възстановяване; подчертава, че действията на местно и регионално равнище са особено важни, когато става въпрос за изграждане на устойчивост при кризи; подчертава, че дългосрочните цели на политиката на сближаване не следва да бъдат пренебрегвани в условията на криза; |
| --- | --- |

29.

| 30. | посочва, че планирането на програмата на ФСП следва да бъде засилено, за да се мобилизира своевременно финансиране. Финансирането на Механизма за възстановяване и устойчивост беше предоставено в рамките на една година. Европейската комисия и държавите членки работят върху ФСП от почти три години. Ако програмата по ФСП не е приключила и не функционира през 2022 г., съществува риск от загуба на разпределените за цялата година средства, които представляват 25 % от наличните средства; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че Европейската комисия следва своевременно да представи необходимите предложения за непрекъснатост на планирането на програмите по ФСП в съответствие с дългосрочните цели в областта на климата; настоятелно призовава съзаконодателя да включи по подходящ начин регионите в бъдещата програма на ФСП и призовава за повече елементи на участие в изпълнението на териториалните планове за справедлив преход, така че да се избягват решения на централното управлявани, при които не се вземат предвид реалните потребности на регионите; |
| --- | --- |

31.

| 32. | заключава, че е от съществено значение целите за устойчиво развитие (ЦУР) да бъдат отчитани при прилагането на всички инструменти. На регионално равнище търсенето на най-подходящите и ефективни средства ще бъде успешно само ако регионите и градовете действително участват на всички етапи от планирането и изпълнението. |
| --- | --- |

32.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/39

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрово сближаване

(2022/C 498/08)

| Докладчик: | Gaetano ARMAO (IT/ЕНП), заместник-председател и член на Изпълнителния съвет на регион Сицилия |
| --- | --- |

Докладчик:

Gaetano ARMAO (IT/ЕНП), заместник-председател и член на Изпълнителния съвет на регион Сицилия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

Въведение

| 1. | отново заявява от самото начало, че икономическото, социалното и териториалното сближаване е една от основните цели, посочени в Договора за функционирането на Европейския съюз (член 174), за точно постигане на хармонично и балансирано развитие в целия Европейски съюз (ЕС) и неговите региони; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че концепцията за „цифрово сближаване“ е призив за признаване на съществената роля, която технологиите играят в нашия живот, както и изискване за интегрирането на целите на сближаването в цифровите права, принципи и политики на Съюза, като призовава за съответно преразглеждане на член 175 от ДФЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че в Годишния барометър на ЕС за състоянието на регионите и градовете за 2021 г. Европейският комитет на регионите (КР) подчерта цифровото сближаване като ключов фактор за създаването на приобщаващи общества в ЕС: „с термина „цифрово сближаване“ се придава важно допълнително измерение на традиционното понятие за икономическо, социално и териториално сближаване, дефинирано в Договора за ЕС“ (1); цифровизацията може да спомогне за намаляване на социалните и териториалните неравенства, като достига до гражданите, които в противен случай биха били изключени от определени услуги или с недостатъчно обслужване; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня, че концепцията за цифрово сближаване (2) и приносът, необходим за конкретното му постигане, както е посочено в мащабно неотдавнашно прогнозно проучване на Европейския комитет на регионите (3), предполагат, че всеки европейски гражданин има приемлив достъп до интернет и до цифрови услуги, както и че трябва да се повишат суверенитетът и устойчивостта на цифровата инфраструктура на ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че ЕС трябва да работи за това цифровата трансформация да стане възможно най-достъпна за всички граждани на ЕС и трябва да обърне специално внимание на подпомагането на по-слабо развитите региони, както и на тези, които са засегнати от постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, като архипелазите, най-отдалечените, островните, трансграничните и планинските региони, за да ускорят цифровата си трансформация, като се имат предвид уникалните предизвикателства, пред които са изправени, като същевременно се увеличат максимално техните активи; подчертава и значението на партньорското сътрудничество; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава, че макар технологиите да са ключов инструмент, който да ни помага да се адаптираме към трудни ситуации, засягащи всички сфери на обществото, важната роля на цифровите технологии за реагирането и изграждането на устойчивост на COVID-19 открои недостатъците в цифровата инфраструктура и грамотност и направи цифровото разделение в ЕС още по-силно изразено; |
| --- | --- |

6.

Предизвикателствата пред нас

| 7. | припомня, че „цифрово разделение“ е термин, който се отнася до „различни степени на достъп и използване на информационни и комуникационни технологии, и по-специално до пропуските в достъпа и използването на цифрови услуги, базирани на интернет“ (4); подчертава, че високоскоростната свързаност за всички в Европейския съюз от градовете до селските и отдалечените райони трябва да бъде услуга от общ интерес и да се третира като такава; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че цифровите форми на комуникация създават и нови предизвикателства за демократичните процеси. За мнозина социалните медии, чиито оператори рядко извършват проверки на фактите, са най-важният източник на новини. Цифровият дебат в социалните медии може да доведе до поляризация и фрагментарност на обществото. Съществуват големи възможности за оказване на влияние, по-специално чрез използването на алгоритми, чрез които се управлява поведението на потребителите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че за цифровото сближаване трябва да се обърне внимание на причините за нарастващото цифрово разделение в Съюза и на предизвикателствата, пред които са изправени регионите, които, въпреки че се стремят да преодолеят цифровото разделение, все още изостават, макар увеличаването на цифровото разделение да не е официално признато като заплаха за сближаването в ЕС; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че най-отдалечените региони, островите, трансграничните региони, регионите, които трябва да се справят с демографски предизвикателства, и планинските региони (5) имат специфични географски, икономически, демографски и социални характеристики, които водят до уникални предизвикателства. Сред тях са ограниченият размер (площ, гъстота на населението, икономика), ограниченият местен пазар и трудностите при постигането на икономии от мащаба, високите разходи за транспорт, слабо развитите отношения между индустриите, недостигът на предприемачески умения, инфраструктура и предоставяне на услуги за предприятията (в сравнение с континенталните) и намалените социални услуги и услуги за обучение на гражданите. Нещо повече, архипелазите, отличаващи се с двойна или тройна изолираност, са изправени пред друго затруднение, както беше посочено неотдавна в доклада на Европейския парламент относно „Островите и политиката на сближаване: настоящо положение и бъдещи предизвикателства“ (6); |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява загриженост, че съществуващите различия в областта на цифровите технологии не намаляват, а всъщност нарастват по следните ключови компоненти на цифровата трансформация в ЕС (7):






  — | няма налични данни за равнището на основните цифрови умения на местно и регионално равнище. Вместо това се използва заместващ показател за способността на физическите лица да си служат с интернет ежедневно. Макар в някои западни държави — членки на ЕС, цифровото разделение между градските и селските райони да е преодоляно по отношение на цифровите умения (Германия, Швеция, Нидерландия, Белгия), във всички други държави членки то все още е значително; |
| --- | --- | --- |

11.

—

няма налични данни за равнището на основните цифрови умения на местно и регионално равнище. Вместо това се използва заместващ показател за способността на физическите лица да си служат с интернет ежедневно. Макар в някои западни държави — членки на ЕС, цифровото разделение между градските и селските райони да е преодоляно по отношение на цифровите умения (Германия, Швеция, Нидерландия, Белгия), във всички други държави членки то все още е значително;

| — | в областта на свързаността и цифровата инфраструктура селските райони все още изостават по отношение на покритието за достъп от следващо поколение (NGA) и общото покритие на домакинствата с мрежи с голям капацитет; |
| --- | --- |

—

в областта на свързаността и цифровата инфраструктура селските райони все още изостават по отношение на покритието за достъп от следващо поколение (NGA) и общото покритие на домакинствата с мрежи с голям капацитет;

| — | цифровата трансформация на предприятията се измерва чрез броя на „еднорозите“ (стартиращи предприятия с обща пазарна стойност над 1 милиард щатски долара), разположени в ЕС — показател, от който личи, че до голяма степен те са концентрирани в континенталната част на Европа и в столичните региони; |
| --- | --- |

—

цифровата трансформация на предприятията се измерва чрез броя на „еднорозите“ (стартиращи предприятия с обща пазарна стойност над 1 милиард щатски долара), разположени в ЕС — показател, от който личи, че до голяма степен те са концентрирани в континенталната част на Европа и в столичните региони;

| — | от 2019 г. до 2020 г. се е увеличила разликата в цифровизацията на обществените услуги за хората, живеещи в градовете, и тези в градските райони; |
| --- | --- |

—

от 2019 г. до 2020 г. се е увеличила разликата в цифровизацията на обществените услуги за хората, живеещи в градовете, и тези в градските райони;

| — | специфичният случай на най-отдалечените региони, чиято уникална и сложна реалност, призната в член 349 от ДФЕС, изисква европейските политики да бъдат адаптирани към техните специфични характеристики, не бива да бъде пренебрегван не само в интерес на принципа на икономическо и социално сближаване, но и в интерес на цифровото сближаване; |
| --- | --- |

—

специфичният случай на най-отдалечените региони, чиято уникална и сложна реалност, призната в член 349 от ДФЕС, изисква европейските политики да бъдат адаптирани към техните специфични характеристики, не бива да бъде пренебрегван не само в интерес на принципа на икономическо и социално сближаване, но и в интерес на цифровото сближаване;

| 12. | отбелязва, че обхватът на мерките, които трябва да се предприемат за справяне с цифровото разделение, се припокрива с няколко области на политиката, което превръща цифровото сближаване в хоризонтално начинание. Поради това приветства признаването от Конференцията за бъдещето на Европа на цифровото сближаване като допълващо икономическото, социалното и териториалното сближаване (8); счита, че цифровото сближаване е компонент на икономическото, социалното и териториалното сближаване и че то трябва да се разглежда като обществено благо; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че цифровото разделение оказва въздействие върху услугите, предоставяни на местно равнище, в следните области:






  — | здравеопазване: липса на достъп до електронни здравни услуги; намалена осведоменост и по-голям риск от излагане на COVID-19 и всяка бъдеща пандемия за хората, които не разполагат с връзка с интернет; |
| --- | --- | --- |

13.

—

здравеопазване: липса на достъп до електронни здравни услуги; намалена осведоменост и по-голям риск от излагане на COVID-19 и всяка бъдеща пандемия за хората, които не разполагат с връзка с интернет;

| — | образование: неравен достъп до образователни ресурси; спиране на образователния процес; учениците срещат трудности при получаването на технологична подкрепа от семейната си среда; |
| --- | --- |

—

образование: неравен достъп до образователни ресурси; спиране на образователния процес; учениците срещат трудности при получаването на технологична подкрепа от семейната си среда;

| — | други ключови услуги: увеличаване на финансовото изключване поради тенденцията за преминаване към общество без пари в брой; населението, което не е свързано с интернет, има ограничен достъп до обществени ползи поради използването на услуги само в цифрова среда; социално-икономически условия: увеличаване на социално-икономическите различия между тези, които биха могли да работят дистанционно чрез цифрови средства, и тези, които не биха могли да работят; |
| --- | --- |

—

други ключови услуги: увеличаване на финансовото изключване поради тенденцията за преминаване към общество без пари в брой; населението, което не е свързано с интернет, има ограничен достъп до обществени ползи поради използването на услуги само в цифрова среда; социално-икономически условия: увеличаване на социално-икономическите различия между тези, които биха могли да работят дистанционно чрез цифрови средства, и тези, които не биха могли да работят;

| — | увеличаване на социалното изключване: цифровото разделение може да попречи на хората да участват в социални инициативи, които се провеждат онлайн, и да упражняват демократическите си права. |
| --- | --- |

—

увеличаване на социалното изключване: цифровото разделение може да попречи на хората да участват в социални инициативи, които се провеждат онлайн, и да упражняват демократическите си права.

| 14. | счита, че при разработването на цифрови услуги публичните администрации и другите организации, предоставящи цифрови услуги, следва да вземат предвид достъпността за хората с форма на сетивно увреждане или с недостатъчни цифрови умения, като гарантират, че тези услуги са достъпни от връзки с ограничения в инфраструктурата за достъп; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява съжаление, че включването на принципа за цифрово сближаване, чрез който да се гарантира, че нито един регион или човек няма да бъде пренебрегнат по отношение на свързаността и достъпността, не беше официално част от предложението на ЕК за „Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие“ (9); |
| --- | --- |

15.

| 16. | приветства целенасочените действия, като неотдавнашното изменение на Общия регламент за групово освобождаване, за изменение на разпоредбите относно предоставяне на държавна помощ за фиксирани широколентови мрежи и текущото преразглеждане на Насоките за широколентови мрежи. Въпреки това КР призовава да се внесе повече яснота относно прилагането на правилата за държавна помощ по отношение на цифровата инфраструктура и тяхното допълнително опростяване (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | изтъква, че емисиите на CO2 могат да бъдат намалени в по-големи количества посредством целенасочено използване на цифрови решения. Нарастващото потребление на енергия от центровете за данни, крайното оборудване и преносните мрежи е голямо предизвикателство. Без социална и екологична рамка цифровизацията би била небрежно осъществена. За самата цифровизация са необходими съпътстващи фактори, за да се ограничи потреблението на ресурси и да се избегнат вторични ефекти, при които повишаването на ефективността води до увеличаване на потреблението; |
| --- | --- |

17.

Постигане на цифрово сближаване

| 18. | отбелязва, че цифровите умения и цифровата инфраструктура са от ключово значение за развитието на всички други измерения на Цифровия компас, и поради това препоръчва на Европейската комисия да предприеме разработването и да се ангажира със специална дългосрочна стратегия, ресурси и механизми за координация, като се използват широкомащабни проекти, основани на сътрудничеството между държавите членки, за да се гарантира, че всеки гражданин разполага с актуални цифрови умения и инфраструктури; |
| --- | --- |

18.

| 19. | препоръчва подходящите цифрови умения да станат част от всички мерки в контекста на ученето през целия живот, за да се даде възможност на всички европейски граждани да се възползват от общото право на достъп до интернет. В този контекст образованието не бива да се разбира просто като обучение, а следва да се разглежда като възможност за гражданите за активно участие и обмислен подход към придобиването на информация; |
| --- | --- |

19.

| 20. | във връзка с това подчертава, че трябва да се обърне специално внимание на цифровите умения на най-уязвимите групи, като например възрастните хора, и да се гарантира, че те притежават поне основни умения, а също и да се подкрепят младите хора в по-слабо развитите региони, чиито резултати в областта на образованието бяха най-засегнати от кризата поради цифровото разделение и липсата на достъп до подходящо образование онлайн в редица региони. В политиките на ЕС следва да се постави по-силен акцент върху регионалните различия, по-специално върху по-слабо развитите региони, когато става въпрос за разпределянето на бюджета за образование, за да се вземат мерки във връзка с извънредната ситуация в областта на образованието, наблюдавана през последните години. Цифровото образователно съдържание също така следва да включва и възможности за децата от национални малцинства, като по този начин се гарантира равенство за всички социални прослойки; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че неизменна част от цифровата грамотност за всички групи от населението е и достатъчната медийна грамотност, която позволява да се оцени надеждността на информацията, особено в областта на здравеопазването, финансите и актуалните въпроси. Това е особено валидно в контекста на увеличаването на явления като „фалшивите новини“ и „речта на омразата“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | предлага, като последващо действие във връзка с наскоро публикуваната Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие, Европейската комисия да въведе всеобхватна рамка, нормативни актове и инструменти за прилагане на европейските цифрови права и за насърчаване на по-тясно сътрудничество с европейските граждани, за да се гарантира, че цифровите принципи са споделени и отговарят на обществените потребности. Всъщност следва да се предвиди преразглеждане на Хартата на основните права на ЕС, създадена през 2000 г., като се вземат предвид провъзгласените наскоро цифрови права; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приветства препоръката, отправена от Конференцията за бъдещето на Европа относно установяването на равен достъп до интернет като основно право на всеки европейски гражданин. В това отношение наличието на надежден достъп до интернет и до цифрови услуги чрез суверенна и устойчива цифрова инфраструктура на ЕС е от ключово значение. Следва да се предприемат мерки, за да се гарантира лоялна и открита конкуренция и да се предотвратят монополите и общата злоупотреба с пазарна мощ, зависимостта от определен доставчик, концентрацията на данни и зависимостта от трети държави по отношение на инфраструктурата и услугите; |
| --- | --- |

23.

| 24. | предлага, в съответствие с препоръката, отправена в Специфичните препоръки за националните регулаторни органи от Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (11), да се насърчава споделянето на инфраструктура (между далекосъобщителни оператори и други доставчици на услуги, като например електроенергийни дружества, железници и др.) с цел намаляване на разходите за разгръщане на широколентови мрежи и обхващане на отдалечени райони; |
| --- | --- |

24.

| 25. | посочва, че много региони имат положителен опит с публично-частните партньорства както за разширяване на цифровата инфраструктура, така и за намаляване на цифровото разделение, и подчертава ролята на регионалните цифрови центрове за разгръщането на цифровизацията; |
| --- | --- |

25.

| 26. | силно подчертава, че Европейската комисия и държавите членки следва да използват възможностите, предоставяни от децентрализираната работа, като насърчават живота в селските, островните и планинските райони и районите с много ниска гъстота и разпръснатост на населението и като използват предимствата на живота в тези райони, което би могло да доведе до по-устойчив от екологична, социална и икономическа гледна точка и достъпен начин на живот, ако, наред с други основни изисквания, се гарантира цифровото сближаване, което означава пълно наличие на ключови цифрови услуги; |
| --- | --- |

26.

| 27. | посочва предимствата на споделянето на примери за най-добри практики и политики, от всички европейски региони, които позволяват устойчиви възможности за децентрализирана работа, за да се гарантира, че децентрализираната работа е постоянна характеристика на работното място по начин, който увеличава в максимална степен икономическите, социалните и екологичните ползи; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава ролята на местните и регионалните училища, университети, научноизследователски центрове и местните и регионални екосистеми за участието или дори водещата роля на центровете за цифрови иновации, тъй като те често не се координират от регионалните политики и по този начин обширното ноу-хау и интелектуалният капацитет често се разхищават; в този контекст трябва да се въведат мерки за избягване на изтичането на мозъци, а децентрализираната работа при справедливи условия може да бъде част от решението, по-специално за необлагодетелстваните райони; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че е необходимо да се направи повече по отношение на МСП, за да им се окаже подкрепа за цифровизацията. Те изостават от по-големите дружества с повече ресурси и трябва да разработят нов набор от умения. Трябва да бъде значително намалена административната тежест за достъп до фондовете на ЕС (не само във връзка с цифровите технологии) за МСП, и по-специално за микропредприятията. Административните изисквания трябва да бъдат пропорционални на размера на дружеството, като същевременно се гарантира справедливо третиране на собствениците на МСП при получаване на средства от ЕС (12). Европейската комисия следва да провери дали настоящите практики отговарят на нуждите на МСП и да представи предложения за намаляване на административната тежест, особено за микропредприятията (напр. изключения от изискванията за одит); |
| --- | --- |

29.

| 30. | следва да бъде наблюдавано отблизо разпределянето на средства по Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) за цифрови инициативи и по-специално за МСП и следва да се оцени дали размерът на финансирането, разпределено за МСП, е пропорционален на приноса на МСП към националните (и регионалните) БВП; |
| --- | --- |

30.

Електронно управление, устойчивост на цифровите технологии

| 31. | подкрепя насърчаването от страна на Европейската комисия на по-целенасочена кампания за повишаване на осведомеността, насочена към гражданите, относно съществуващите платформи за електронно участие на европейско, национално, регионално и местно равнище, чрез по-добра координация с държавите членки и местните и регионалните власти (МРВ) и обмен на най-добри практики; |
| --- | --- |

31.

| 32. | предлага държавите членки да отделят конкретни ресурси за разгръщането на публично-частни партньорства, кампании за повишаване на осведомеността и обучение, за да подготвят гражданите, особено по-младите поколения, предприятията и публичния сектор за справяне с киберпрестъпността като хоризонтален въпрос на цифровата трансформация. Освен това е важно в програмата за финансова подкрепа след кризата да бъдат включени инвестиции в цифровото образование, широколентовата свързаност, придобиването на необходимото оборудване и обучението на учители за такава ситуация. Управлението на съдържание в рамките на цифровото образование също така следва да бъде преразгледано по подходящ начин, като се вземат предвид предизвикателствата и проблемите, които биха могли да възникнат при използването на цифрово онлайн съдържание; |
| --- | --- |

32.

| 33. | предлага Европейската комисия и държавите членки да разгледат междунационалните регулаторни пречки и пречките пред оперативната съвместимост, които възпрепятстват цялостното осъществяване на цифровия единен пазар и възпрепятстват разрастването на бизнеса и технологиите в Европа. Освен това МРВ улесняват очертаването на общ модел, например чрез Платформата за широколентов достъп; |
| --- | --- |

33.

| 34. | препоръчва оперативната съвместимост на регионалните и местните публични информационни системи с тези на национално равнище да бъде отправна точка за всяка цифрова инициатива, по-специално когато вече съществуват стандарти на ЕС в областта на ИКТ или общи технически спецификации на ЕС. Оперативната съвместимост следва винаги да бъде съчетана с технологична неутралност на решенията и услугите, за да се избегне също така зависимостта от определен доставчик; освен това за всяка цифрова обществена услуга, насочена към МСП, следва да се проверява дали отговаря на нуждите им; представителите на МРВ следва да бъдат членове на съответните комитети на национално равнище и да имат консултативна роля в ключови инициативи за оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава значението на наличието на софтуер с отворен код и още повече на отворени публични данни за всички набори от данни с висока стойност, както е посочено в Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета (13) относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор, също следва да се считат за цифрово право на гражданите на ЕС, за да се гарантира тяхното овластяване; следва също така да се насърчава гражданската наука и в този контекст ключовите общности следва да бъдат картографирани на равнището на ЕС и да бъдат използвани по съответния начин, включително, но не само, събиране на „местни“ данни за наблюдение на цифровото сближаване и препоръки относно начините за постигането му; |
| --- | --- |

35.

| 36. | настоява, в съответствие с неотдавнашното си становище относно „Законодателен акт за изкуствения интелект“, Европейската комисия да разшири оценката на въздействието на последиците от технологиите за ИИ за гражданите, по-специално за уязвимите групи, чрез задължително включване на МРВ и/или техните представители в консултацията и чрез определяне на по-строги изисквания за прозрачност и информация за високорисковите технологии в областта на ИИ (14); |
| --- | --- |

36.

Наблюдение и измерване на цифровото разделение

| 37. | подчертава, че Европейската комисия, заедно с държавите членки, Евростат, националните статистически служби и Съвместния изследователски център (JRC), трябва да насърчава постепенното, но непрекъснато увеличаване на географската разбивка на съществуващите данни и да разширява обхвата на информацията, за да включи по подходящ начин аспектите на цифровата икономика и цифровото общество. Европейският комитет на регионите ще участва като ключов участник, който да представи нуждите на МРВ от гледна точка на данни и информация и подходящи инструменти за измерване на цифровата зрялост; |
| --- | --- |

37.

| 38. | предлага да се разработи стабилна и всеобхватна система от местни цифрови показатели за измерване на цифровата зрялост, която да служи като основа за вземането на решения, включително като критерии за определяне на ресурсите за икономическо, социално и териториално сближаване по смисъла на действащия понастоящем Регламент за общоприложимите разпоредби; |
| --- | --- |

38.

| 39. | предлага Европейската комисия и Европейският комитет на регионите да си сътрудничат, за да се премине към Цифров компас, който да отчита конкретно териториалното измерение. Това ще позволи да се премине от оценката на напредъка по отношение на цифровизацията и цифровата трансформация в Европа към развитието на цифровото сближаване между териториите. |
| --- | --- |

39.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Годишен барометър на ЕС за състоянието на регионите и градовете, глава IV — Цифровият преход на местно и регионално равнище, стр. 63.

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрова Европа за всички: осигуряване на интелигентни и приобщаващи решения по места (ОВ C 39, 5.2.2020 г., стр. 83).

2

(3)  Susanna Fontana, Fabio Bisogni (Fondazione FORMIT), Simona Cavallini, Rossella Soldi (Progress Consulting S.r.l.), Териториално прогнозно проучване за преодоляване на цифровото разделение и насърчаване на цифровото сближаване, 16 май 2022 г. (проект).

3

(4)  OECD (2021), Bridging Connectivity Divides, OECD Digital Economy Papers, No 315, OECD Publishing, Paris (ОИСР (2021 г.), Преодоляване на различията в свързаността. Публикации на ОИСР в областта на цифровата икономика, No 315, Издателство на ОИСР, Париж). Публикувано онлайн на адрес: https://doi.org/10.1787/e38f5db7-en.

4

(5)  Общо 17,7 милиона души живеят на 362 острова с над 50 жители в 15 европейски държави; в тези региони БВП на глава от населението е под 80 % от средния за ЕС и значителна част от тях все още принадлежат към категорията на по-слабо развитите региони. (Източник: https://www.regione.sicilia.it/la-regione-informa/estimation-insularity-cost-sicily).

5

(6)  (A9-0144 / 2022-159), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2079(INI)&l=de.

6

(7)  Източник: Годишен барометър на ЕС за състоянието на местните и регионалните власти за 2021 г., глава IV — Цифровият преход на местно и регионално равнище, A. Състоянието на цифровата трансформация, стр. 69.

7

(8)  Конференция за бъдещето на Европа, Доклад за окончателните резултати, май 2022 г., 12-о предложение: Повишаване на конкурентоспособността на ЕС и по-нататъшно задълбочаване на единния пазар, мярка 14, стр. 56.

8

(9)  Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие, 26 януари 2022 г.

9

(10)  Вж. доклада на RegHub „Правила за 21-ви век за инфраструктурата от 21-ви век — Преодоляване на пречките пред разгръщането на транспорта, цифровите технологии и екологосъобразната инфраструктура“, достъпен на https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf.

10

Правила за 21-ви век за инфраструктурата от 21-ви век — Преодоляване на пречките пред разгръщането на транспорта, цифровите технологии и екологосъобразната инфраструктура

(11)  Iclaves & Esade, Study on post-COVID measures to close the digital divide (Проучване относно мерките след COVID за преодоляване на цифровото разделение), окончателен доклад, октомври 2021 г.

11

Study on post-COVID measures to close the digital divide

(12)  Декларирането на преките разходи за персонал за собствениците на МСП, които не получават заплата, и за други физически лица, които не получават заплата, се основава на единични разходи, еквивалентни на заплата за изследователи (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021. 2027/common/guidance/unit-cost-decision-sme-owners-natural-persons_en.pdf).

12

(13)  Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор (OB L 172, 26.6.2019 г., стр. 56).

13

(14)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Европейски подход към изкуствения интелект — Законодателен акт за изкуствения интелект“ (ОВ C 97, 28.2.2022 г., стр. 60).

14

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/45

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Осми доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване

(2022/C 498/09)

| Докладчик: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/ПЕС), член на Департаменталния съвет на Финистер |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно осмия доклад за сближаването: Сближаване в Европа до 2050 г.
  COM(2022) 34 final
  SWD(2022) 24 final |

Докладчик:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/ПЕС), член на Департаменталния съвет на Финистер

Отправни документи:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно осмия доклад за сближаването: Сближаване в Европа до 2050 г.

COM(2022) 34 final

SWD(2022) 24 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

| 1. | приветства публикуването на 8-ия доклад за сближаването, в който се посочват както основните развития в европейските региони, така и териториалните различия, пред които са изправени през последното десетилетие, и също така се поставят основите на дебата относно бъдещето на сближаването след 2027 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | споделя анализа на Европейската комисия относно историческия контекст в Европейския съюз: пандемията от COVID-19 и определените в доклада като основни нови тенденции, като например изменението на климата и цифровата хиперсвързаност, представляват нови източници на териториални неравенства и подхранват „географията на недоволството“ в Европа; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че в условията на бавното възобновяване на процеса на сближаване през последните години остават незабелязани много различни тенденции: в няколко по-слабо развити региони и региони в преход в Южна и Северозападна Европа се наблюдава нисък или отрицателен растеж. В същото време регионалният растеж в източна Европа понякога остава белязан от големи различия между столичните и другите региони; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава въздействието на Брексит върху европейската икономика, и по-специално върху междурегионалното сътрудничество, екосистемите за научни изследвания и обучение и демографията в много европейски региони; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва необходимостта от сближаване в Европа, изведена на преден план от войната в Украйна, на границите на Европа; |
| --- | --- |

5.

| 6. | поради това призовава Комисията за открити и стратегически обсъждания на ролята на политиката на сближаване след 2027 г. в европейските политики. |
| --- | --- |

6.

Политиката на сближаване като политика за развитие в дългосрочен план

| 7. | счита, че установените в доклада за сближаването регионални различия напълно укрепват легитимността на политиката на сближаване, както е определена в Договорите, а именно намаляване на различията по отношение на богатството и развитието между регионите на Европейския съюз; |
| --- | --- |

7.

| 8. | поради това приветства анализа, представен в доклада за сближаването, относно въздействието на политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. върху инвестициите на територията на Европейския съюз; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва, че политиката на сближаване често е имала първостепенна роля за поддържането на достатъчно равнище на публични инвестиции в условията на спад на националните инвестиции; |
| --- | --- |

9.

| 10. | припомня, че положителното въздействие на инвестициите, подкрепяни от политиката на сближаване, се доказва в дългосрочен план, както се подчертава в глава 9 от доклада за сближаването; |
| --- | --- |

10.

| 11. | припомня също така, че специфичната за политиката на сближаване уредба на програмиране дава възможност за финансиране на някои проекти до три години след края на програмния период, което прави невъзможно сравняването им с други европейски програми под пряко управление; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава ефективността на политиката на сближаване за преодоляване на кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, по-специално чрез мерките за гъвкавост, въведени от април 2020 г. (двата пакета „Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса“ (CRII); |
| --- | --- |

12.

| 13. | въпреки това счита, че е от съществено значение да се запази акцентът на политиката на сближаване върху укрепването на териториалното, икономическото и социалното сближаване в Европа; |
| --- | --- |

13.

Определение на концепцията „ненанасяне на вреда на сближаването“

| 14. | вижда възможности във връзка с въвеждането на нова концепция в доклада за сближаването, чиято цел ще бъде да се разшири цялостният подход на политиката на сближаване, така че да обхване всички европейски публични политики с териториално въздействие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че тази концепция изцяло подкрепя инициативата на Европейския комитет на регионите да демонстрира ролята на икономическото, социалното и териториалното сближаване като основна ценност на Европейския съюз; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че концепцията би могла да позволи да се отчита многообразието на различните регионални реалности в Европейския съюз във всички европейски политики, да се повиши тяхната ефективност и да се подобри видимостта на действията на ЕС сред гражданите; |
| --- | --- |

16.

| 17. | въпреки това се противопоставя на изключително ограничителното тълкуване на тази концепция, според което този принцип ще се прилага само на равнището на оперативните програми, а дори не на равнището на споразумението за партньорство; настоява пред Европейската комисия, че принципът „ненанасяне на вреда на сближаването“ трябва да се прилага за всички европейски политики, за да се намали въздействието на някои европейски политики или програми в ущърб на сближаването; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подкрепя по-специално изтъкнатата в доклада за сближаването необходимост от подкрепа за сближаването в Европа чрез Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ); |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава държавите членки и Европейската комисия за непосредствено интегриране на МВУ и евентуалния му приемник в подхода на политиката на сближаване, основан на многостепенно управление и партньорство; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава освен това необходимостта от по-добро съгласуване и увеличаване на полезните взаимодействия между политиката на сближаване и „Хоризонт Европа“ с оглед засилване на иновациите във всички европейски региони с цел развитие на капацитета за научни изследвания и иновации на регионите, което позволява на ЕС да се конкурира в световен мащаб чрез инвестиции в регионални високи постижения и може да бъде решение на капана на развитието на регионите със средни доходи; |
| --- | --- |

20.

| 21. | във връзка с това посочва, че е важно тези региони, които са блокирани в капана на развитието на регионите със средни доходи, да получат специфична подкрепа, било във връзка с принадлежността си към категорията региони със средни доходи, или чрез улеснен достъп до инструменти за териториално сътрудничество в областта на иновациите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава за консолидиране на подхода, основан на стратегиите за интелигентна специализация, за да се укрепи конкурентоспособността и иновационната екосистема въз основа на ориентирани към местните условия стратегии и укрепване на териториалното сътрудничество; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Европейската комисия да даде определение на концепцията „ненанасяне на вреда на сближаването“ и да я превърне в истински механизъм за оценка на въздействието на европейските политики върху сближаването в Европа; предлага в този механизъм да бъде включена проверката на въздействието върху селските райони, предвидена в съобщението относно „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС“, за да се вземат предвид специфичните характеристики на тези райони; призовава Европейската комисия да разработи конкретни насоки относно практическото прилагане на тази концепция, включително чрез законодателен акт след провеждането на консултация с Европейския комитет на регионите; |
| --- | --- |

23.

Политиката на сближаване в основата на дългосрочна европейска политика

| 24. | припомня, че макар и политиката на сближаване да е в основата на изпълнението на Европейския зелен пакт и Европейския стълб на социалните права, тя не е част от дългосрочна европейска стратегия, за разлика от политиката на сближаване за периода 2014—2020 г., която беше пряко свързана с постигането на целите на стратегията „Европа 2020 г.“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | поради това призовава Европейската комисия да изготви нова дългосрочна европейска стратегия за 2030 г., свързваща императивите на екологичния и цифровия преход, като същевременно укрепва икономическото, социалното и териториалното сближаване на ЕС; подчертава, че тази стратегия следва да структурира всички политики и фондове на ЕС в подкрепа на инвестициите в съответствие с принципа „ненанасяне на вреда на сближаването“, въведен в доклада за сближаването; |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява съжаление във връзка с липсата на механизъм за координация и взаимодействие между МВУ и политиката на сближаване, както и по отношение на риска от припокриване и заместване при липсата на реален механизъм за проверка на допълняемостта на финансирането по линия на МВУ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава необходимостта от поставяне на европейските инвестиционни политики на равни начала, за да се избегне конкуренция между различните европейски политики по места, тъй като понастоящем правилата за държавна помощ представляват пречка за изпълнението на политиката на сближаване в сравнение с други политики; |
| --- | --- |

27.

| 28. | в този контекст призовава Европейската комисия да извърши задълбочен анализ с оглед на адаптирането на европейската законодателна рамка в областта на държавните помощи, така че проектите, подпомагани от различните европейски програми и фондове, да се подчиняват на едни и същи правила; |
| --- | --- |

28.

Определяне на по-добро интегриране на политиката на сближаване в европейския семестър

| 29. | отбелязва, че в доклада за сближаването не се посочва връзката между политиката на сближаване и рамката за икономическо управление на ЕС, въпреки нарасналата роля на европейския семестър за изпълнението на политиката на сближаване за програмния период 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства включването на нов раздел относно териториалните различия в докладите по държави от пролетния пакет на европейския семестър, публикуван през май 2022 г., при условие че изключителната цел на това включване е засилване на териториалното сближаване в Европа, а не налагане на структурни реформи, които са напълно откъснати от дългосрочните цели на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава Комисията да продължи усилията си за засилване на акцента върху предизвикателствата на териториалното сближаване, които засягат европейските територии и региони, в съответните доклади по държави и в специфичните за всяка държава препоръки; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за по-всеобхватен размисъл с оглед на реформирането на настоящата рамка за координация на икономическите политики, така че различните етапи на европейския семестър да могат да включат принципа „ненанасяне на вреда на сближаването“ и да ангажират в по-голяма степен местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

32.

| 33. | отбелязва въз основа на 8-ия доклад за сближаването, че недостигът на публични инвестиции в Европейския съюз представлява скрит дълг; поради това отново отправя честия си призив за „златно правило за съфинансиране“, което се състои в това да не се отчитат разходите, направени от държавите членки и местните и регионалните власти като съфинансиране на структурните и инвестиционните фондове в рамките на приложимите за тях ограничения за съфинансиране от ЕС, сред структурните, публичните или подобни разходи, определени в Пакта за стабилност и растеж; подчертава, че публичните инвестиции, като например предназначените за устойчив екологичен, цифров и социален преход и за поддържане на европейската конкурентоспособност, са важни за бъдещите поколения и поради това следва да бъдат разгледани по подходящ начин по отношение на публичните инвестиции, включително чрез промяна на европейските правила за отчетност; |
| --- | --- |

33.

| 34. | повтаря призива си, отправен в предходни становища (1), за кодекс на поведение за приноса на местните и регионалните власти в рамките на европейския семестър. Кодексът на поведение е необходим за придаване на по-голяма степен на прозрачност, приобщаване и демократичност на европейския семестър, но също и на по-голяма ефективност, като се привлекат за участие местните и регионалните власти. Това увеличава ангажираността на местно и регионално равнище, като по този начин се подобрява осъществяването на желаните икономически реформи в държавите членки; |
| --- | --- |

34.

Към нова стратегическа рамка за европейските структурни и инвестиционни фондове, ...

| 35. | отбелязва определена тенденция към увеличаване на броя на инвестиционните фондове на европейско равнище, някои от които са под пряко управление, споделено управление (като европейските структурни и инвестиционни фондове — ЕСИ фондове) или с водеща роля на държавата в тяхното изпълнение (националните планове за възстановяване и устойчивост, подкрепяни от Механизма за възстановяване и устойчивост); |
| --- | --- |

35.

| 36. | изразява загриженост относно настоящата тенденция за увеличаване на прехвърлянията на средства от ЕСИ фондове към други политики или програми, като например националните планове за възстановяване и устойчивост или програмите под пряко управление, като например „Хоризонт Европа“; във връзка с това категорично се противопоставя на прехвърлянето на средства от политиката на сближаване и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) към Механизма за възстановяване и устойчивост: Механизмът за възстановяване и устойчивост, основан на член 175 от ДФЕС, има за цел да допълва усилията на политиката на сближаване за постигане на целите на член 174 от ДФЕС, а не обратното; припомня освен това, че политиката на сближаване вече представлява значителен принос за европейските екологосъобразни инвестиции и в подкрепа на енергийната независимост на ЕС; поради това стига до извода, че не е оправдана повторната централизация на средства на ЕС чрез прехвърляне на горепосочените средства към Механизма за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отбелязва, че тази тенденция има двоен неблагоприятен ефект, като допринася, от една страна, за намаляване на ефективността на политиката на сближаване като дългосрочна политика за развитие, и от друга страна, за свеждането ѝ до обикновен бюджетен ред в многогодишната финансова рамка на Европейския съюз; |
| --- | --- |

37.

| 38. | поради това призовава Европейската комисия да разработи нова стратегическа рамка за периода след 2027 г. с акцент върху партньорството и многостепенното управление и в която се предвиждат общи разпоредби за всички инвестиционни фондове на ЕС с териториално измерение, т.е. европейските структурни и инвестиционни фондове, евентуалния бъдещ социален фонд за климата, ЕЗФРСР и бъдещия Механизъм за възстановяване и устойчивост, когато е целесъобразно; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава по-специално необходимостта от реинтеграция на ЕЗФРСР в тази нова стратегическа рамка; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава също така да се обърне специално внимание на бъдещето на Европейския социален фонд (ЕСФ), за да се включи в него по-силно териториално измерение и да се засили ролята на местните и регионалните власти в прилагането му; |
| --- | --- |

40.

... която ще има за цел действително опростяване на изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове ...

| 41. | отбелязва, че законодателната рамка на политиката на сближаване, обхващаща периода 2021—2027 г., съдържа значителни мерки за опростяване, като например разширяване на опростените варианти за разходите, които ще трябва да бъдат оценени, след като бъдат приложени в рамките на програмния период 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | припомня обаче, че увеличаването на фондовете и на правилата, сроковете и уредбата за прилагане на фондовете със споделено управление наскоро доведе до увеличаване на административната тежест за управляващите органи на фондовете, които често са на регионално равнище; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отбелязва, че тази административна тежест води до забавяния в прилагането на ЕСИ фондове, като отговорността за това често се присъжда на регионите, което влошава имиджа на политиката на сближаване като ефективна инвестиционна политика в очите на европейските граждани; |
| --- | --- |

43.

| 44. | припомня решаващата роля на регионите за преодоляване на изолираността при изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове и свързването им с ориентиран към местните условия подход, за да се подкрепят ориентирани към местните условия стратегии за развитие; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава Комисията още отсега да започне процес на размисъл в дългосрочен план с участието на управляващите органи на ЕСИ фондове на регионално равнище с цел опростяване на правилата за управление, контрол и одит, което да доведе до истинска реформа с оглед на следващия законодателен пакет на политиката на сближаване за периода след 2027 г.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | отново отправя, с цел възстановяване на привлекателността на европейските структурни и инвестиционни фондове за организаторите на проекти, искането на Европейския комитет на регионите за налагане на отношения на доверие между Европейската комисия и управляващите политиката на сближаване органи, така че програмите с много нисък процент на остатъчни грешки през програмния период 2021—2027 г. да могат да се възползват от опростяването на правилата за управление, контрол и одит за следващия програмен период; |
| --- | --- |

46.

... и с акцент върху реално партньорство, основано на доверие, с регионите и местните и регионалните власти...

| 47. | отбелязва известна централизация на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. и подкопаване на принципа на партньорство и на ролята на регионалните власти за определянето на нуждите от инвестиции в рамките на оперативните програми; |
| --- | --- |

47.

| 48. | приветства изразеното в доклада за сближаването намерение за укрепване на многостепенното управление и принципа на партньорство; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подкрепя стартираната във връзка с това неотдавнашна инициатива за европейска общност за практикуване на партньорство за периода 2021—2027 г., която би трябвало да доведе до значителни подобрения в Европейския кодекс на поведение за партньорство; |
| --- | --- |

49.

| 50. | изтъква уникалния подход на политиката на сближаване, при който оперативните програми по линия на ЕСИ фондове се основават на анализ на териториалните потребности, извършен на местно равнище, и следват изцяло основан на участието и демократичен процес, за разлика от националните планове за възстановяване, подкрепяни от Механизма за възстановяване и устойчивост, които до голяма степен са разработени без участието на регионите; |
| --- | --- |

50.

| 51. | поради това приканва Комисията да даде по-голяма роля на регионите в управлението на структурните и инвестиционните фондове и да укрепи законодателните разпоредби, свързани с партньорството, по-специално с оглед на периода след 2027 г.; |
| --- | --- |

51.

Политиката на сближаване като средство за обръщане на тенденцията на демографски спад във вътрешните, селските и планинските райони

| 52. | изразява загриженост във връзка с прогресивното застаряване на населението, намаляването на раждаемостта и обезлюдяването на вътрешните райони, особено на селските и планинските райони; |
| --- | --- |

52.

| 53. | отбелязва, че икономическите и социалните сътресения, най-скорошните от които, причинени от пандемията от COVID-19 и конфликта в Украйна, засягат перспективите на младите хора по отношение на бъдещето им; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава значението на определянето на стратегия на Европейския съюз относно демографията, която отчита по-специално възможностите, предлагани от легалните миграционни потоци в рамките на нашия Съюз, като същевременно се засили координацията в областта на незаконната имиграция и се предоставя подкрепа и закрила на бежанците; |
| --- | --- |

54.

Специален акцент върху регионите с постоянни неблагоприятни географски условия

| 55. | изразява съжаление, че в доклада за сближаването се отделя само повърхностно внимание на предизвикателствата, пред които са изправени регионите с постоянни неблагоприятни географски условия и най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

55.

| 56. | призовава във всеки проект за реформа относно бъдещето на политиката на сближаване да се обърне специално внимание на регионите с постоянни неблагоприятни географски условия, определени в член 174 от ДФЕС, и по-специално островните, слабо населените, трансграничните и планинските региони, и на най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подчертава важната работа, извършена в Европейския парламент, по въпроса за сближаването на островите и отбелязва значението на един пакт за европейските острови; |
| --- | --- |

57.

| 58. | по отношение на селските райони приветства факта, че в доклада за сближаването се признава потенциалното отрицателно въздействие на демографския преход върху сближаването в Европа; поради това призовава Европейската комисия в бъдеще да увеличи финансирането и инструментите на политиката на сближаване и стратегическите планове по ОСП, по-специално чрез минимални прагове, като се отчита делът за целия ЕС на населението и територията на селските райони, за териториите, признати в член 174, и сътрудничеството между градските и селските райони, всеки от които разполага със сравнителни и допълващи се предимства, с оглед на хармоничното териториално развитие; |
| --- | --- |

58.

| 59. | същевременно подчертава положителната роля на метрополните области за гарантиране на съгласувано развитие чрез разпределяне на богатството и ползите в даден район и изграждане на по-ефективни връзки между градските и селските райони. Отново заявява, че БВП на глава от населението не дава пълна представа за равнището им на развитие и препоръчва да се използва методологията на индекса за социален напредък, за да се определят най-неотложните предизвикателства, които трябва да бъдат финансирани в метрополните области със средства от политиката на сближаване (2); |
| --- | --- |

59.

Укрепване на териториалното сътрудничество

| 60. | припомня, че бюджетът, отпуснат за компонента „териториално сътрудничество“ на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., е силно намален в сравнение с предходния период, което намалява капацитета на ЕС да предприема действия за преодоляване на важни предизвикателства в областта на сближаването в трансграничните райони; |
| --- | --- |

60.

| 61. | приветства позоваването в доклада за сближаването на укрепването на трансграничното и междурегионалното сътрудничество; призовава в бъдещата политика на сближаване за периода след 2027 г. да бъде пълноценно отразена нарастващата необходимост от укрепване на сближаването, запазване на съществуващите механизми за сътрудничество между териториите на ЕС и намиране на отговор на новите предизвикателства в областта на сътрудничеството, възникващи в настоящия контекст; |
| --- | --- |

61.

| 62. | изразява съжаление, че най-силно засегнатите от това намаление са териториите, посочени в член 174 от ДФЕС, които поради своите природни и постоянни неблагоприятни условия се нуждаят в особена степен от засилване на териториалното, икономическото и социалното сближаване с другите територии на Европейския съюз. |
| --- | --- |

62.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Становище на Комитета на регионите: План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 160).

1

Становище на Комитета на регионите относно „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“ (ОВ C 275, 14.8.2019 г., стр. 1).

Становище на Комитета на регионите относно „Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти“ (ОВ C 306, 15.9.2017 г., стр. 24).

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г. (ОВ C 79, 10.3.2020 г., стр. 8).

2

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/51

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Пътища към успеха в училище

(2022/C 498/10)

| Докладчик: | Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), член на местна асамблея: Градски съвет на Кулдига |
| --- | --- |
| Отправeн документ: | Предложение за препоръка на Съвета относно „Пътища към успеха в училище“
  COM(2022) 316 |

Докладчик:

Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), член на местна асамблея: Градски съвет на Кулдига

Отправeн документ:

Предложение за препоръка на Съвета относно „Пътища към успеха в училище“

COM(2022) 316

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно „Пътища към успеха в училище“

COM(2022) 316

Изменение 1

Съображение 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (2) | На 30 септември 2020 г. Европейската комисия прие Съобщение относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г., в което приобщаването се разглежда като едно от шестте измерения (1). На 18 февруари 2021 г. Съветът прие Резолюция на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (2). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(2)

На 30 септември 2020 г. Европейската комисия прие Съобщение относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г., в което приобщаването се разглежда като едно от шестте измерения (1). На 18 февруари 2021 г. Съветът прие Резолюция на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (2).

| (2) | На 30 септември 2020 г. Европейската комисия прие Съобщение относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г., в което приобщаването се разглежда като едно от шестте измерения (1). На 18 февруари 2021 г. Съветът прие Резолюция на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (2).
  На 19 март 2021 г. Европейският комитет на регионите прие становище относно „Постигане на европейското пространство за образование до 2025 година“

   (3). |
| --- | --- |

(2)

На 30 септември 2020 г. Европейската комисия прие Съобщение относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г., в което приобщаването се разглежда като едно от шестте измерения (1). На 18 февруари 2021 г. Съветът прие Резолюция на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (2).
  На 19 март 2021 г. Европейският комитет на регионите прие становище относно „Постигане на европейското пространство за образование до 2025 година“

   (3).

Изложение на мотивите

Предлага се да се добави позоваване на становището на КР относно съобщението на Европейската комисия за постигането на европейското пространство за образование до 2025 г.

Изменение 2

Съображение 5

(Ново съображение)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | В окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа също така се призовава ЕС да гарантира, че всички граждани на ЕС могат да се възползват от цифровизацията, като се гарантира, че получават необходимите цифрови умения и възможности

   (1)

  . Европейската комисия възнамерява да представи предложения за препоръка относно по-добри цифрови умения в образованието и обучението и за европейски сертификат за цифрови умения

   (2). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа също така се призовава ЕС да гарантира, че всички граждани на ЕС могат да се възползват от цифровизацията, като се гарантира, че получават необходимите цифрови умения и възможности

   (1)

  . Европейската комисия възнамерява да представи предложения за препоръка относно по-добри цифрови умения в образованието и обучението и за европейски сертификат за цифрови умения

   (2).

Изложение на мотивите

Би трябвало да се подчертае колко е важно да се използват предимствата на цифровизацията, като се гарантира, че всички граждани получават необходимите цифрови умения и възможности.

Изменение 3

Съображение 25

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (25) | Образованието и обучението в целия ЕС трябва да подхождат систематично към целта за намаляване на слабия успех и на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и за насърчаване на успеха в училище. На системно равнище за координирана подкрепа на децата, младежите и техните семейства са необходими последователност на мерките на политиката, координация с други съответни области на политиката (като здравеопазване, социални услуги, заетост, жилищно настаняване, правосъдие, миграция и интеграция) и ефективно сътрудничество между различни участници на всички равнища (
  национално, регионално, местно, училищно
  ). Успоредно с това на училищно равнище следва да се насърчават общоучилищни подходи, включващи всички области на дейност (преподаване и учене; планиране и управление и т.н.) и ангажиране на всички ключови участници: учещи, директори на училища, педагогически и непедагогически персонал, родители и семейства, както и местни и по-широки общности (1). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(25)

Образованието и обучението в целия ЕС трябва да подхождат систематично към целта за намаляване на слабия успех и на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и за насърчаване на успеха в училище. На системно равнище за координирана подкрепа на децата, младежите и техните семейства са необходими последователност на мерките на политиката, координация с други съответни области на политиката (като здравеопазване, социални услуги, заетост, жилищно настаняване, правосъдие, миграция и интеграция) и ефективно сътрудничество между различни участници на всички равнища (
  национално, регионално, местно, училищно
  ). Успоредно с това на училищно равнище следва да се насърчават общоучилищни подходи, включващи всички области на дейност (преподаване и учене; планиране и управление и т.н.) и ангажиране на всички ключови участници: учещи, директори на училища, педагогически и непедагогически персонал, родители и семейства, както и местни и по-широки общности (1).

| (25) | Образованието и обучението в целия ЕС трябва да подхождат систематично към целта за намаляване на слабия успех и на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и за насърчаване на успеха в училище. На системно равнище за координирана подкрепа на децата, младежите и техните семейства са необходими последователност на мерките на политиката, координация с други съответни области на политиката (като здравеопазване, социални услуги, заетост, жилищно настаняване, правосъдие, миграция и интеграция) и ефективно сътрудничество между различни участници на всички равнища (
  на европейско, национално, регионално и местно, както и на равнището на училищата
  )
  в съответствие с принципите на многостепенното управление
  . Успоредно с това на училищно равнище следва да се насърчават общоучилищни подходи, включващи всички области на дейност (преподаване и учене; планиране и управление и т.н.) и ангажиране на всички ключови участници: учещи, директори на училища, педагогически и непедагогически персонал, родители и семейства, както и местни и по-широки общности (1). |
| --- | --- |

(25)

Образованието и обучението в целия ЕС трябва да подхождат систематично към целта за намаляване на слабия успех и на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и за насърчаване на успеха в училище. На системно равнище за координирана подкрепа на децата, младежите и техните семейства са необходими последователност на мерките на политиката, координация с други съответни области на политиката (като здравеопазване, социални услуги, заетост, жилищно настаняване, правосъдие, миграция и интеграция) и ефективно сътрудничество между различни участници на всички равнища (
  на европейско, национално, регионално и местно, както и на равнището на училищата
  )
  в съответствие с принципите на многостепенното управление
  . Успоредно с това на училищно равнище следва да се насърчават общоучилищни подходи, включващи всички области на дейност (преподаване и учене; планиране и управление и т.н.) и ангажиране на всички ключови участници: учещи, директори на училища, педагогически и непедагогически персонал, родители и семейства, както и местни и по-широки общности (1).

Изложение на мотивите

Образованието и обучението ще бъдат подобрени, ако се прилагат принципите и механизмите на многостепенното управление, описани в резолюцията на КР относно Хартата за многостепенното управление в Европа (1).

Изменение 4

Параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1. | Да разработят или да укрепят допълнително до 2025 г. интегрирана и всеобхватна стратегия за постигане на успех в училище на подходящото равнище, в съответствие със структурата на своята система на образование и обучение, с цел да се отделят резултатите в сферата на образованието от социално-икономическия статус, да се насърчи приобщаването към образованието (включително чрез преодоляване на сегрегацията в образованието) и още повече да се намалят преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и слабите резултати при овладяването на основни умения, както е предложено в рамката на политиката, изложена в приложението. Специално внимание следва да се обърне на благополучието в училище като ключов компонент на успеха в училище. Тази стратегия следва да включва мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране (включително мерки, предлагани като част от гаранцията за младежта), да се основава на факти и да съчетава универсални мерки с целеви и/или индивидуални грижи за учещите, които се нуждаят от допълнително внимание и подкрепа в приобщаваща среда (като например учещи, които са в неравностойно социално-икономическо положение, мигранти, включително бежанци, или роми, учещи с видими и невидими увреждания, учещи със специални образователни потребности или проблеми с психичното здраве). Подобна стратегия следва да се основава на структурирано сътрудничество между участници, представляващи различни области на политиката, равнища на управление и нива на образование, да се ползва от адекватно финансиране и да бъде придружена от ясен план за изпълнение
  и
  оценка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.

Да разработят или да укрепят допълнително до 2025 г. интегрирана и всеобхватна стратегия за постигане на успех в училище на подходящото равнище, в съответствие със структурата на своята система на образование и обучение, с цел да се отделят резултатите в сферата на образованието от социално-икономическия статус, да се насърчи приобщаването към образованието (включително чрез преодоляване на сегрегацията в образованието) и още повече да се намалят преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и слабите резултати при овладяването на основни умения, както е предложено в рамката на политиката, изложена в приложението. Специално внимание следва да се обърне на благополучието в училище като ключов компонент на успеха в училище. Тази стратегия следва да включва мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране (включително мерки, предлагани като част от гаранцията за младежта), да се основава на факти и да съчетава универсални мерки с целеви и/или индивидуални грижи за учещите, които се нуждаят от допълнително внимание и подкрепа в приобщаваща среда (като например учещи, които са в неравностойно социално-икономическо положение, мигранти, включително бежанци, или роми, учещи с видими и невидими увреждания, учещи със специални образователни потребности или проблеми с психичното здраве). Подобна стратегия следва да се основава на структурирано сътрудничество между участници, представляващи различни области на политиката, равнища на управление и нива на образование, да се ползва от адекватно финансиране и да бъде придружена от ясен план за изпълнение
  и
  оценка.

| 1. | Да разработят или да укрепят допълнително до 2025 г. интегрирана и всеобхватна стратегия за постигане на успех в училище на подходящото равнище, в съответствие със структурата на своята система на образование и обучение
  , както и при зачитане на съответните децентрализирани системи
  , с цел да се отделят резултатите в сферата на образованието от социално-икономическия статус, да се насърчи приобщаването към образованието (включително чрез преодоляване на сегрегацията в образованието) и още повече да се намалят преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и слабите резултати при овладяването на основни умения, както е предложено в рамката на политиката, изложена в приложението. Специално внимание следва да се обърне на благополучието
  и на екологичните и здравословните условия
  в училище
  и заобикалящата го среда
  като ключов компонент на успеха в училище. Тази стратегия следва да включва мерки за
  планиране,
  предотвратяване, интервенция и компенсиране (включително мерки, предлагани като част от гаранцията за младежта), да се основава на факти и да съчетава универсални мерки с целеви и/или индивидуални грижи за учещите, които се нуждаят от допълнително внимание и подкрепа в приобщаваща среда (като например учещи, които са в неравностойно социално-икономическо положение, мигранти, включително бежанци, или роми, учещи с видими и невидими увреждания, учещи със специални образователни потребности или проблеми с психичното здраве). Подобна стратегия следва да се основава на структурирано сътрудничество между участници, представляващи различни области на политиката, равнища на управление и нива на образование, да се ползва от адекватно финансиране и да бъде придружена от ясен план за изпълнение, оценка
  и мониторинг
  . |
| --- | --- |

1.

Да разработят или да укрепят допълнително до 2025 г. интегрирана и всеобхватна стратегия за постигане на успех в училище на подходящото равнище, в съответствие със структурата на своята система на образование и обучение
  , както и при зачитане на съответните децентрализирани системи
  , с цел да се отделят резултатите в сферата на образованието от социално-икономическия статус, да се насърчи приобщаването към образованието (включително чрез преодоляване на сегрегацията в образованието) и още повече да се намалят преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и слабите резултати при овладяването на основни умения, както е предложено в рамката на политиката, изложена в приложението. Специално внимание следва да се обърне на благополучието
  и на екологичните и здравословните условия
  в училище
  и заобикалящата го среда
  като ключов компонент на успеха в училище. Тази стратегия следва да включва мерки за
  планиране,
  предотвратяване, интервенция и компенсиране (включително мерки, предлагани като част от гаранцията за младежта), да се основава на факти и да съчетава универсални мерки с целеви и/или индивидуални грижи за учещите, които се нуждаят от допълнително внимание и подкрепа в приобщаваща среда (като например учещи, които са в неравностойно социално-икономическо положение, мигранти, включително бежанци, или роми, учещи с видими и невидими увреждания, учещи със специални образователни потребности или проблеми с психичното здраве). Подобна стратегия следва да се основава на структурирано сътрудничество между участници, представляващи различни области на политиката, равнища на управление и нива на образование, да се ползва от адекватно финансиране и да бъде придружена от ясен план за изпълнение, оценка
  и мониторинг
  .

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти играят съществена роля за реализирането на визията за европейското пространство за образование, тъй като те поддържат преки и широкообхватни връзки с общностите, в които трябва да се прилагат формулираните на европейско равнище образователни политики и върху които тези политики оказват пряко въздействие (2).

Изменение 5

Параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3. | В контекста на интегрирана и всеобхватна стратегия да съчетаят мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране, като посочените в изложената в приложението рамка на политиката, за да окажат подкрепа на: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.

В контекста на интегрирана и всеобхватна стратегия да съчетаят мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране, като посочените в изложената в приложението рамка на политиката, за да окажат подкрепа на:

| 3 | В контекста на интегрирана
  , приобщаваща
  и всеобхватна стратегия да съчетаят мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране, като посочените в изложената в приложението рамка на политиката, за да окажат подкрепа на: |
| --- | --- |

3

В контекста на интегрирана
  , приобщаваща
  и всеобхватна стратегия да съчетаят мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране, като посочените в изложената в приложението рамка на политиката, за да окажат подкрепа на:

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 6

Параграф 3.3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.3. | училищата в разработването на „общоучилищен подход“ към успеха в училище, при който всички членове на училищната общност (директори на училища, учители, обучители и друг педагогически персонал, учещи, родители, семейства и местната общност), както и външни заинтересовани страни, участват активно и в сътрудничество за насърчаване на успеха в образованието за всички учещи; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.3.

училищата в разработването на „общоучилищен подход“ към успеха в училище, при който всички членове на училищната общност (директори на училища, учители, обучители и друг педагогически персонал, учещи, родители, семейства и местната общност), както и външни заинтересовани страни, участват активно и в сътрудничество за насърчаване на успеха в образованието за всички учещи;

| 3.3. | училищата в разработването на „общоучилищен подход“ към успеха в училище, при който всички членове на училищната общност (директори на училища, учители, обучители и друг педагогически персонал, учещи, родители, семейства и местната общност
  , включително местните и регионалните власти
  ), както и външни заинтересовани страни, участват активно и в сътрудничество за насърчаване на успеха в образованието за всички учещи; |
| --- | --- |

3.3.

училищата в разработването на „общоучилищен подход“ към успеха в училище, при който всички членове на училищната общност (директори на училища, учители, обучители и друг педагогически персонал, учещи, родители, семейства и местната общност
  , включително местните и регионалните власти
  ), както и външни заинтересовани страни, участват активно и в сътрудничество за насърчаване на успеха в образованието за всички учещи;

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти отговарят за училищата и насърчават разработването на „общоучилищните подходи“, включително чрез прилагане на подхода на четворната спирала — модел на сътрудничество, който поставя силен акцент върху хората и техните нужди, наред със заинтересованите страни от публичния и частния сектор и академичните среди.

Изменение 7

Параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4. | Да оптимизират използването на национални ресурси и ресурси на ЕС за инвестиции в инфраструктура, обучение, инструменти и ресурси за повишаване на приобщаването, равенството и благополучието в образованието, включително фондовете и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти, педагогика и създаване на здравословна учебна среда, по-конкретно „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд+, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др., и да гарантират, че използването на средствата е в съответствие с цялостната стратегия. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

4.

Да оптимизират използването на национални ресурси и ресурси на ЕС за инвестиции в инфраструктура, обучение, инструменти и ресурси за повишаване на приобщаването, равенството и благополучието в образованието, включително фондовете и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти, педагогика и създаване на здравословна учебна среда, по-конкретно „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд+, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др., и да гарантират, че използването на средствата е в съответствие с цялостната стратегия.

| 4. | Да оптимизират използването на
  местни, регионални,
  национални ресурси и ресурси на ЕС за инвестиции в инфраструктура, обучение, инструменти и ресурси за повишаване на приобщаването, равенството и благополучието в образованието, включително фондовете и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти, педагогика и създаване на здравословна учебна среда, по-конкретно „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд+, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др., и да гарантират, че използването на средствата е в съответствие с цялостната стратегия. |
| --- | --- |

4.

Да оптимизират използването на
  местни, регионални,
  национални ресурси и ресурси на ЕС за инвестиции в инфраструктура, обучение, инструменти и ресурси за повишаване на приобщаването, равенството и благополучието в образованието, включително фондовете и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти, педагогика и създаване на здравословна учебна среда, по-конкретно „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд+, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др., и да гарантират, че използването на средствата е в съответствие с цялостната стратегия.

Изложение на мотивите

Предлага се да се включи и местното и регионалното равнище.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

Специфичната роля на местните и регионалните власти

| 1. | счита, че системите за образование и обучение, които са висококачествени, приобщаващи и еднакво достъпни за всички, независимо от личните характеристики на учащите, семейното, културното и социално-икономическото положение, създават не само пътища за успех в училище, но и нашия общ път към социално сближаване и по-устойчива икономика в Европейския съюз; |
| --- | --- |

1.

| 2. | високо оценява „общоучилищния подход“, насърчаван от Европейската комисия и включващ местните и регионалните власти, който е важна предпоставка за реформиране на политиката в областта на образованието и обучението и за постигане на такива ключови цели на европейското сътрудничество в областта на образованието и обучението като намаляване на дела на учениците със слаби резултати в усвояването на основни умения и предотвратяване на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението; |
| --- | --- |

2.

| 3. | посочва, че мерките срещу преждевременното напускане на системата на образованието и обучението (3) често се прилагат на местно и регионално равнище, което дава възможност за решаване на контекстуални въпроси; |
| --- | --- |

3.

| 4. | счита, че е важно да се насърчава благосъстоянието на учениците и училищния персонал на мястото на преподаване чрез намаляване на разликите в образованието между отдалечените, селските и градските райони, както и на различията между образователните институции. Тази цел може да бъде постигната единствено чрез подходящо финансиране за насърчаване на социалното и териториалното сближаване и възможността за решения, основани на данни; във всеки случай подобряването на качеството на децентрализираната образователна система е възможно единствено в рамките на широк подход, а не само от бюджетна гледна точка; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава колко важно е да се събират и анализират данни на местно, регионално и национално равнище. Анализът на тези данни би могъл да разкрие общи тенденции, свързани с преждевременното напускане на училище, и да доведе до предлагане на решения, които да се справят с предизвикателствата, въз основа на ориентиран към местните условия подход. Така например, в Латвия е разработен национален, интерактивен инструмент за събиране на информация за учениците от момента, в който учителят установи риск от преждевременно напускане на училище. По този начин на местно и регионално равнище може да се създаде широка статистическа основа за причините и тенденциите, свързани с преждевременното напускане на училище; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава за по-широко използване на най-добрите местни и регионални практики за изграждане на ефективна екосистема за цифрово образование и за насърчаване на устойчива цифрова трансформация. Това би било от полза за висококачественото и приобщаващо образование за всички и същевременно ще подобри цифровото сближаване с цел намаляване на териториалните различия. Така например в адаптирането си към условията, създадени от COVID-19, френският регион Ил дьо Франс е разработил платформата за безплатно езиково обучение QIOZ; |
| --- | --- |

6.

Въздействие на кризите върху образователните системи

| 7. | отбелязва, че броят на младите хора, които преждевременно напускат училище, непрекъснато намалява през последното десетилетие. Съществуват обаче опасения, че тази положителна тенденция ще бъде обърната от пандемията (4). Това се доказва от констатациите относно напредъка, постигнат през учебната 2021—2022 г., и връзката му с ограниченията, свързани с COVID-19. Например в белгийските региони Валония и Брюксел броят на преждевременно напусналите училище се е увеличил с 28 %, особено в класовете от 7-и до 12-и; |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава да се отчита въздействието на COVID-19 върху психичното и физическото здраве, както и върху цялостното благосъстояние на учениците. Освен това следва да се обърне внимание на факта, че в резултат на тази криза е била нарушена мотивацията за учене на групи ученици, които преди това не са били изложени на риск от преждевременно напускане на училище, и същевременно са засегнати непропорционално учениците в уязвимо и неравностойно положение, поради това призовава за иновативни мотивиращи дейности за децата, които учат успешно; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава за социално приобщаващо и психологически адаптирано образование за всички украински деца в училищна възраст, които заради войната в Украйна пребивават в държави — членки на ЕС; призовава също така за адаптирани и добре разработени програми за езиково обучение (като предлаганите във фламандския регион в Белгия (5)) за ученици, които не говорят езика на съответната държава — членка на ЕС, с цел насърчаване на тяхната интеграция и подобряване на техните резултати; |
| --- | --- |

9.

Заключения

| 10. | изразява съгласие със заключението от независимата оценка (6) на изпълнението на препоръката на Съвета от 28 юни 2011 г. относно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище (7), че сътрудничеството между различните равнища на управление (европейско, национално, регионално, местно) е все още ограничено и разпокъсано. Това е една от областите, в които са необходими допълнителни усилия за решаване на проблема с преждевременното напускане на училище, по-специално чрез сътрудничество в рамките на иновационната екосистема; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че местните и регионалните власти играят ключова роля за създаването и модернизирането на образователните институции, насърчаването на равните възможности за всички и изграждането на безопасна, приобщаваща и ефективна учебна среда, като се обръща специално внимание на нарастващия тормоз/кибертормоз; като се има предвид въздействието върху националните и местните бюджети от руската война срещу Украйна, енергийната криза и увеличаването на инфлацията, подчертава значението на дългосрочната подкрепа от структурните фондове на ЕС за общински проекти за модернизиране на учебната среда и гарантиране на качествена поддръжка на съществуващата образователна инфраструктура; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава на бъдещите предизвикателства да се реагира чрез „общоучилищен подход“. Сред основните въпроси са приемствеността между поколенията на преподавателския състав и създаването на широкообхватна програма за мотивация на учителите и училищния персонал, като вече са налице примери в отделните местни и регионални власти, като например стипендии за подготвящи се за учители студенти в последна година, особено за бъдещи учители в областта на НТИМ или специалисти в сектора на грижите (психолози, социални възпитатели и др.). Същевременно следва да продължат да бъдат насърчавани програмите за продължаващо обучение и повишаване на квалификацията на учителите и, когато е целесъобразно, преквалификацията. |
| --- | --- |

12.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2020) 625 final.

1

(2)  ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.

2

(1)  COM(2020) 625 final.

1

(2)  ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.

2

(3)  

  ОВ C 175, 7.6.2021 г., стр. 6.

3

ОВ C 175, 7.6.2021 г., стр. 6.

(1)  
  Конференция за бъдещето на Европа — Доклад за крайните резултати, май 2022 г., 32-ро предложение (стр. 74).

1

Конференция за бъдещето на Европа — Доклад за крайните резултати, май 2022 г., 32-ро предложение (стр. 74).

(2)  
  COM (2022) 404 final.

2

COM (2022) 404 final.

(1)  Вж. определението в придружаващия работен документ на службите на Комисията.

1

(1)  Вж. определението в придружаващия работен документ на службите на Комисията.

1

(1)  ОВ C 174, 7.6.2014 г, стр. 1.

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите — Постигане на европейското пространство за образование до 2025 година (ОВ C 175, 7.5.2021 г., стр. 6).

2

(3)  С показателя на ЕС за „преждевременно напускане на системата на образованието и обучението“ (ELET) се измерва делът на 18—24-годишните със завършен най-много прогимназиален етап на основното образование, които вече не са част от формално или неформално образование или обучение.

3

(4)  Европейска комисия, Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“, Education and training monitor 2021: executive summary (Наблюдение на образованието и обучението за 2021 г.: резюме), Служба за публикации на Европейския съюз, 2021 г., https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

4

(5)  Подготвителни учебни курсове за чуждестранни деца (OKAN).

5

(6)  Европейска комисия, Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“ (2019 г.), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Оценка на изпълнението на Препоръката на Съвета от 2011 г. относно политиките за намаляване на преждевременното напускане на училище: окончателен доклад), Служба за публикации на Европейския съюз.

6

Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(7)  ОВ C 191, 1.7.2011 г., стр. 1.

7

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

151-ва пленарна сесия на КР, 11.10.2022 г. – 12.10.2022 г.

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/57

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Защита на промишлените и занаятчийските географски означения в Европейския съюз (преразгледано)

(2022/C 498/11)

| Докладчик: | Martine PINVILLE (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Нова Аквитания |
| --- | --- |
| Отправeн документ: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти и за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/1753 на Европейския парламент и на Съвета и на Решение (ЕС) 2019/1754 на Съвета
  COM(2022) 174 final |

Докладчик:

Martine PINVILLE (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Нова Аквитания

Отправeн документ:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти и за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/1753 на Европейския парламент и на Съвета и на Решение (ЕС) 2019/1754 на Съвета

COM(2022) 174 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти и за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1001 и (ЕС) 2019/1753 на Европейския парламент и на Съвета и на Решение (ЕС) 2019/1754 на Съвета

COM(2022) 174 final

2022/0115 (COD)

Изменение 1

Член 2

(нов член)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Цели




  В този дял се предвижда единна и изключителна система за географски означения за закрила на наименованията на занаятчийските и промишлените продукти, чието качество, репутация или други характеристики са свързани с техния географски произход, като по този начин се гарантира следното:










  а) | действащите колективно производители притежават необходимите правомощия и отговорности, за да управляват своето географско означение, включително да реагират на обществените изисквания по отношение на автентични продукти с наследствена стойност, получени от устойчиво производство, в рамките на неговите три измерения на икономическа, екологична и социална стойност, както и да извършват дейност на пазара; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Цели

В този дял се предвижда единна и изключителна система за географски означения за закрила на наименованията на занаятчийските и промишлените продукти, чието качество, репутация или други характеристики са свързани с техния географски произход, като по този начин се гарантира следното:

а)

действащите колективно производители притежават необходимите правомощия и отговорности, за да управляват своето географско означение, включително да реагират на обществените изисквания по отношение на автентични продукти с наследствена стойност, получени от устойчиво производство, в рамките на неговите три измерения на икономическа, екологична и социална стойност, както и да извършват дейност на пазара;

| б) | лоялна конкуренция за производителите в пазарната верига; |
| --- | --- |

б)

лоялна конкуренция за производителите в пазарната верига;

| в) | потребителите получават надеждна информация и гаранция за автентичността на такива продукти и лесно могат да ги идентифицират на пазара, включително при електронна търговия; |
| --- | --- |

в)

потребителите получават надеждна информация и гаранция за автентичността на такива продукти и лесно могат да ги идентифицират на пазара, включително при електронна търговия;

| г) | опростена и ефикасна регистрация на географските означения, като се взема предвид подходящата защита на правата върху интелектуалната собственост; |
| --- | --- |

г)

опростена и ефикасна регистрация на географските означения, като се взема предвид подходящата защита на правата върху интелектуалната собственост;

| д) | ефективно правоприлагане и предлагане на пазара в целия Съюз и при електронна търговия, гарантиращи целостта на вътрешния пазар; |
| --- | --- |

д)

ефективно правоприлагане и предлагане на пазара в целия Съюз и при електронна търговия, гарантиращи целостта на вътрешния пазар;

| е) | местно икономическо развитие, гарантиращо защитата на натрупаното ноу-хау и общото културно наследство. |
| --- | --- |

е)

местно икономическо развитие, гарантиращо защитата на натрупаното ноу-хау и общото културно наследство.

Изложение на мотивите

Добавянето на този член позволява съгласуване с Регламента относно селскостопанските географски означения и подчертава, че не става въпрос само за инструмент в областта на интелектуалната собственост, а по-скоро за инструмент на публичната политика.

Изменение 2

Член 3

(нова първа точка)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | „Географско означение“ означава занаятчийски или промишлен продукт е наименование, което идентифицира продукт:










  i) | с произход от специфично място, регион или държава; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

„Географско означение“ означава занаятчийски или промишлен продукт е наименование, което идентифицира продукт:

i)

с произход от специфично място, регион или държава;

| ii) | чието качество, репутация или други характеристики се отдават предимно на неговия географски произход; и |
| --- | --- |

ii)

чието качество, репутация или други характеристики се отдават предимно на неговия географски произход; и

| iii) | на който поне един етап от производствения процес се осъществява в определения географски район. |
| --- | --- |

iii)

на който поне един етап от производствения процес се осъществява в определения географски район.

Изложение на мотивите

Наложително е да се даде определение за промишлените и занаятчийските географски означения, което да бъде включено в този член (за осигуряване на паралел със селскостопанските географски означения).

Изменение 3

Член 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 5




  Изисквания за географско означение




  За да е възможно наименованието на занаятчийски или промишлен продукт да отговаря на условията за защита на „географско означение“, продуктът трябва да отговаря на следните изисквания:










  а) | продуктът да е с произход от специфично място, регион или държава; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 5

Изисквания за географско означение

За да е възможно наименованието на занаятчийски или промишлен продукт да отговаря на условията за защита на „географско означение“, продуктът трябва да отговаря на следните изисквания:

а)

продуктът да е с произход от специфично място, регион или държава;

| б) | неговото качество, репутация или други характеристики да се отдават предимно на неговия географски произход, както и |
| --- | --- |

б)

неговото качество, репутация или други характеристики да се отдават предимно на неговия географски произход, както и

| в) | поне един от етапите на производство на продукта да се осъществява в определения географски район. |
| --- | --- |

в)

поне един от етапите на производство на продукта да се осъществява в определения географски район.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Следва от изменението на член 3.

Изменение 4

Изменение 4

Член 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Заявленията за регистрацията на географските означения се подават
  само
  от група производители
  на даден продукт
  („група производители заявители“), чието наименование е предложено за регистрация. Регионалните или местните публични субекти могат да помогнат при подготовката на заявлението и при свързаната с него процедура. | 1.   Заявленията за регистрацията на географските означения
  може да
  се подават от група производители („група производители заявители“), чието наименование е предложено за регистрация. Регионалните или местните публични субекти могат да помогнат при подготовката на заявлението и при свързаната с него процедура. |
| 2.   За целите на настоящия дял орган, определен от държава членка, може да се счита за група производители заявители, ако съответните производители не успеят да съставят група поради своя брой, географско местоположение или организационни характеристики. Когато се осъществява такова представителство в заявлението, посочено в член 11, параграф 3, се излагат съответните причини за него. | 2.   За целите на настоящия дял орган, определен от държава членка,
  по-специално регионална или местна власт,
  може да се счита за група производители заявители, ако съответните производители не успеят да съставят група поради своя брой, географско местоположение или организационни характеристики. Когато се осъществява такова представителство в заявлението, посочено в член 11, параграф 3, се излагат съответните причини за него. |
| 3.   За целите на настоящия дял даден производител може да се счита за група производители заявители, когато са изпълнени и двете от посочените по-долу условия: | 3.   За целите на настоящия дял даден производител може да се счита за група производители заявители, когато са изпълнени и двете от посочените по-долу условия: |
| а) | въпросното лице е единственият производител, желаещ да подаде заявление за регистрация на географско означение, |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Заявленията за регистрацията на географските означения се подават
  само
  от група производители
  на даден продукт
  („група производители заявители“), чието наименование е предложено за регистрация. Регионалните или местните публични субекти могат да помогнат при подготовката на заявлението и при свързаната с него процедура.

1.   Заявленията за регистрацията на географските означения
  може да
  се подават от група производители („група производители заявители“), чието наименование е предложено за регистрация. Регионалните или местните публични субекти могат да помогнат при подготовката на заявлението и при свързаната с него процедура.

2.   За целите на настоящия дял орган, определен от държава членка, може да се счита за група производители заявители, ако съответните производители не успеят да съставят група поради своя брой, географско местоположение или организационни характеристики. Когато се осъществява такова представителство в заявлението, посочено в член 11, параграф 3, се излагат съответните причини за него.

2.   За целите на настоящия дял орган, определен от държава членка,
  по-специално регионална или местна власт,
  може да се счита за група производители заявители, ако съответните производители не успеят да съставят група поради своя брой, географско местоположение или организационни характеристики. Когато се осъществява такова представителство в заявлението, посочено в член 11, параграф 3, се излагат съответните причини за него.

3.   За целите на настоящия дял даден производител може да се счита за група производители заявители, когато са изпълнени и двете от посочените по-долу условия:

3.   За целите на настоящия дял даден производител може да се счита за група производители заявители, когато са изпълнени и двете от посочените по-долу условия:

а)

въпросното лице е единственият производител, желаещ да подаде заявление за регистрация на географско означение,

| а) | въпросното лице е единственият производител, желаещ да подаде заявление за регистрация на географско означение, |
| --- | --- |

а)

въпросното лице е единственият производител, желаещ да подаде заявление за регистрация на географско означение,

| б) | съответният географски район е определен от природните дадености, без да се посочват границите на собствеността, и притежава характеристики, които значително се отличават от тези на съседните райони, или характеристиките на продукта се отличават от тези на продуктите, произвеждани в съседните райони. |
| --- | --- |

б)

б)

съответният географски район е определен от природните дадености, без да се посочват границите на собствеността, и притежава характеристики, които значително се отличават от тези на съседните райони, или характеристиките на продукта се отличават от тези на продуктите, произвеждани в съседните райони.

съответният географски район е определен от природните дадености, без да се посочват границите на собствеността, и притежава характеристики, които значително се отличават от тези на съседните райони, или характеристиките на продукта се отличават от тези на продуктите, произвеждани в съседните райони.

| б) | достъпът до географското означение остава отворен за всеки нов производител, който спазва спецификацията за географското означение. |
| --- | --- |

б)

б)

достъпът до географското означение остава отворен за всеки нов производител, който спазва спецификацията за географското означение.

достъпът до географското означение остава отворен за всеки нов производител, който спазва спецификацията за географското означение.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Заявителят на географско означение не е непременно група производители; целесъобразно е да се въведе по-голяма гъвкавост и да се предостави на местните и регионалните власти, които вече изпълняват тази роля в някои страни, възможността да се считат за заявители. (Бел. прев. — Това изменение се прилага само частично за версията на български език.)

Изменение 5

Изменение 5

Член 7, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Занаятчийски и промишлени продукти, чиито наименования са регистрирани като географско означение, трябва да са в съответствие със спецификацията на продукта, която включва най-малко
  следното
  : | 1.   Занаятчийски и промишлени продукти, чиито наименования са регистрирани като географско означение, трябва да са в съответствие със спецификацията на продукта, която включва най-малко
  следните обективни и недискриминационни елементи
  : |
| а) | наименованието, което трябва да бъде защитено като географско означение, което може да бъде
  или
  географско наименование на мястото на производство на конкретен продукт,
  или
  наименование, използвано в търговията или в говоримия език за описанието на конкретния продукт в определения географски район; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Занаятчийски и промишлени продукти, чиито наименования са регистрирани като географско означение, трябва да са в съответствие със спецификацията на продукта, която включва най-малко
  следното
  :

1.   Занаятчийски и промишлени продукти, чиито наименования са регистрирани като географско означение, трябва да са в съответствие със спецификацията на продукта, която включва най-малко
  следните обективни и недискриминационни елементи
  :

а)

наименованието, което трябва да бъде защитено като географско означение, което може да бъде
  или
  географско наименование на мястото на производство на конкретен продукт,
  или
  наименование, използвано в търговията или в говоримия език за описанието на конкретния продукт в определения географски район;

или

или

| а) | наименованието, което трябва да бъде защитено като географско означение, което може да бъде географско наименование на мястото на производство на конкретен продукт,
  и
  наименование, използвано в търговията или в говоримия език за описанието на конкретния продукт в определения географски район; |
| --- | --- |

а)

наименованието, което трябва да бъде защитено като географско означение, което може да бъде географско наименование на мястото на производство на конкретен продукт,
  и
  наименование, използвано в търговията или в говоримия език за описанието на конкретния продукт в определения географски район;

и

| б) | описание на продукта, включително, при целесъобразност, на суровините; |
| --- | --- |

б)

б)

описание на продукта, включително, при целесъобразност, на суровините;

| б) | вида на продукта(ите), обхванат(и) от наименованието; |
| --- | --- |

б)

б)

вида на продукта(ите), обхванат(и) от наименованието;

вида на продукта(ите), обхванат(и) от наименованието;

| в) | спецификацията на определения географски район, създаващ връзката, посочена в точка ж); |
| --- | --- |

в)

в)

спецификацията на определения географски район, създаващ връзката, посочена в точка ж);

| в) | описание на продукта, включително, при целесъобразност, на суровините; |
| --- | --- |

в)

в)

описание на продукта, включително, при целесъобразност, на суровините;

| г) | доказателства, че продуктът произхожда от определения географски район, посочен в член 5, буква в); |
| --- | --- |

г)

г)

доказателства, че продуктът произхожда от определения географски район, посочен в член 5, буква в);

| г) | спецификацията на определения географски район, създаващ връзката, посочена в точка ж); |
| --- | --- |

г)

г)

спецификацията на определения географски район, създаващ връзката, посочена в точка ж);

| д) | описание на метода на производство или получаване на продукта и, при целесъобразност, използваните традиционни методи и специфични практики; |
| --- | --- |

д)

д)

описание на метода на производство или получаване на продукта и, при целесъобразност, използваните традиционни методи и специфични практики;

| д) | доказателства, че продуктът произхожда от определения географски район, посочен в член 5, буква в); |
| --- | --- |

д)

д)

доказателства, че продуктът произхожда от определения географски район, посочен в член 5, буква в);

| е) | информация относно опаковането, в случай че групата производители заявители реши това и представи достатъчни специфични за продукта основания, че опаковането трябва да се извършва в определения географски район, за да се защити качеството, да се гарантира произходът или да се обезпечи контролът, като се взема предвид правото на Съюза, по-специално законодателството относно свободното движение на стоки и свободното движение на услуги; |
| --- | --- |

е)

е)

информация относно опаковането, в случай че групата производители заявители реши това и представи достатъчни специфични за продукта основания, че опаковането трябва да се извършва в определения географски район, за да се защити качеството, да се гарантира произходът или да се обезпечи контролът, като се взема предвид правото на Съюза, по-специално законодателството относно свободното движение на стоки и свободното движение на услуги;

| е) | описание на метода на производство или получаване на продукта и, при целесъобразност, използваните традиционни методи и специфични практики; |
| --- | --- |

е)

е)

описание на метода на производство или получаване на продукта и, при целесъобразност, използваните традиционни методи и специфични практики;

| ж) | подробности за определяне на връзката между определено качество, репутацията или друга характеристика на продукта и географския произход, посочен в член 5, буква б); |
| --- | --- |

ж)

ж)

подробности за определяне на връзката между определено качество, репутацията или друга характеристика на продукта и географския произход, посочен в член 5, буква б);

| ж) | информация относно опаковането, в случай че групата производители заявители реши това и представи достатъчни специфични за продукта основания, че опаковането трябва да се извършва в определения географски район, за да се защити качеството, да се гарантира произходът или да се обезпечи контролът, като се взема предвид правото на Съюза, по-специално законодателството относно свободното движение на стоки и свободното движение на услуги; |
| --- | --- |

ж)

ж)

информация относно опаковането, в случай че групата производители заявители реши това и представи достатъчни специфични за продукта основания, че опаковането трябва да се извършва в определения географски район, за да се защити качеството, да се гарантира произходът или да се обезпечи контролът, като се взема предвид правото на Съюза, по-специално законодателството относно свободното движение на стоки и свободното движение на услуги;

| з) | специфични правила за етикетиране на въпросния продукт; |
| --- | --- |

з)

з)

специфични правила за етикетиране на въпросния продукт;

| з) | подробности за определяне на връзката между определено качество, репутацията или друга характеристика на продукта и географския произход, посочен в член 5, буква б); |
| --- | --- |

з)

з)

подробности за определяне на връзката между определено качество, репутацията или друга характеристика на продукта и географския произход, посочен в член 5, буква б);

| и) | други приложими изисквания, когато са предвидени от държави членки или от група производители, ако е приложимо, като се има предвид фактът, че тези изисквания трябва да бъдат обективни, недискриминационни и съвместими с правото на Съюза. |
| --- | --- |

и)

и)

други приложими изисквания, когато са предвидени от държави членки или от група производители, ако е приложимо, като се има предвид фактът, че тези изисквания трябва да бъдат обективни, недискриминационни и съвместими с правото на Съюза.

| и) | специфични правила за етикетиране на въпросния продукт; |
| --- | --- |

и)

и)

специфични правила за етикетиране на въпросния продукт;

| й) | компетентния контролен орган за продукта; |
| --- | --- |

й)

й)

компетентния контролен орган за продукта;

компетентния контролен орган за продукта;

| к) | други приложими изисквания, когато са предвидени от държави членки или от група производители, ако е приложимо, като се има предвид фактът, че тези изисквания трябва да бъдат обективни, недискриминационни и съвместими с правото на Съюза. |
| --- | --- |

к)

к)

други приложими изисквания, когато са предвидени от държави членки или от група производители, ако е приложимо, като се има предвид фактът, че тези изисквания трябва да бъдат обективни, недискриминационни и съвместими с правото на Съюза.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

| — | Трябва да се избегне признаването на ново наименование, което няма връзка с местното наследство или с употребите от страна на местните участници: географското означение представлява нематериално наследство, чиято валидност се оценява от практиката и използването му. |
| --- | --- |

—

Трябва да се избегне признаването на ново наименование, което няма връзка с местното наследство или с употребите от страна на местните участници: географското означение представлява нематериално наследство, чиято валидност се оценява от практиката и използването му.

| — | Спецификацията на продукта трябва да бъде по-подробна и да изяснява определението на обхванатия продукт, както за селскостопанските географски означения: критерият „вид на продукта“ е част от това определение, като уточнява групата продукти, като например: керамика, порцелан, естествен камък и др. |
| --- | --- |

—

Спецификацията на продукта трябва да бъде по-подробна и да изяснява определението на обхванатия продукт, както за селскостопанските географски означения: критерият „вид на продукта“ е част от това определение, като уточнява групата продукти, като например: керамика, порцелан, естествен камък и др.

Изменение 6

Изменение 6

Член 8, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Единният документ включва:






  а) | посочените по-долу основни елементи на спецификацията на продукта:






  i) | наименованието; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Единният документ включва:

а)

посочените по-долу основни елементи на спецификацията на продукта:

i)

наименованието;

| ii) | описание на продукта, включително, когато е приложимо, специфични правила относно опаковането и етикетирането; |
| --- | --- |

ii)

описание на продукта, включително, когато е приложимо, специфични правила относно опаковането и етикетирането;

| iii) | кратко определение на географския район; |
| --- | --- |

iii)

кратко определение на географския район;

1.   Единният документ включва:

| а) | посочените по-долу основни елементи на спецификацията на продукта:






  i) | наименованието; |
| --- | --- | --- |

а)

посочените по-долу основни елементи на спецификацията на продукта:

i)

наименованието;

| ii) | вида на продукта; |
| --- | --- |

ii)

вида на продукта;

| iii) | описание на продукта, включително, когато е приложимо, специфични правила относно опаковането и етикетирането
  , както и основните етапи на производствения процес
  ; |
| --- | --- |

iii)

описание на продукта, включително, когато е приложимо, специфични правила относно опаковането и етикетирането
  , както и основните етапи на производствения процес
  ;

| iv) | кратко определение на географския район; |
| --- | --- |

iv)

кратко определение на географския район;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Единният документ представлява резюме на спецификацията на продукта; въз основа на този документ EUIPO ще направи своята оценка на заявленията за получаване на географско означение. Поради това е необходимо да се включи съществената и относима информация, необходима за оценката на досието на равнището на ЕС: видът на продукта и производственият процес на продукта са необходими за правилното разбиране на заявлението за географско означение и за оценката на неговата допустимост спрямо изискваните критерии.

Изменение 7

Изменение 7

Член 22, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   При предявяване на възражение, наименованието по отношение на което е подадено заявление за регистрация, не се регистрира, ако: | 2.   При предявяване на възражение, наименованието по отношение на което е подадено заявление за регистрация, не се регистрира, ако: |
| а) | предложеното географско означение не отговаря на изисквания за защита, определени в настоящия регламент; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   При предявяване на възражение, наименованието по отношение на което е подадено заявление за регистрация, не се регистрира, ако:

2.   При предявяване на възражение, наименованието по отношение на което е подадено заявление за регистрация, не се регистрира, ако:

а)

предложеното географско означение не отговаря на изисквания за защита, определени в настоящия регламент;

| а) | предложеното географско означение не отговаря на изисквания за защита, определени в настоящия регламент; |
| --- | --- |

а)

предложеното географско означение не отговаря на изисквания за защита, определени в настоящия регламент;

| б) | регистрацията на предложеното географско означение би била в противоречие с членове 37, 38 или 39; |
| --- | --- |

б)

регистрацията на предложеното географско означение би била в противоречие с членове 37, 38 или 39;

| б) | регистрацията на предложеното географско означение би била в противоречие с членове
  35,
  37, 38 или 39; |
| --- | --- |

б)

регистрацията на предложеното географско означение би била в противоречие с членове
  35,
  37, 38 или 39;

35,

| в) | регистрацията на предложеното географско означение би застрашила съществуването на изцяло или отчасти идентично наименование или търговска марка или съществуването на продукти, които са били предлагани законно на пазара в продължение на най-малко 5 години преди датата на публикуването, предвидено в член 18, параграф 3. |
| --- | --- |

в)

регистрацията на предложеното географско означение би застрашила съществуването на изцяло или отчасти идентично наименование или търговска марка или съществуването на продукти, които са били предлагани законно на пазара в продължение на най-малко 5 години преди датата на публикуването, предвидено в член 18, параграф 3.

| в) | регистрацията на предложеното географско означение би застрашила съществуването на изцяло или отчасти идентично наименование или търговска марка или съществуването на продукти, които са били предлагани законно на пазара в продължение на най-малко 5 години преди датата на публикуването, предвидено в член 18, параграф 3. |
| --- | --- |

в)

регистрацията на предложеното географско означение би застрашила съществуването на изцяло или отчасти идентично наименование или търговска марка или съществуването на продукти, които са били предлагани законно на пазара в продължение на най-малко 5 години преди датата на публикуването, предвидено в член 18, параграф 3.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Добавянето на препратката към член 35 позволява, в случай на възражение, да се използват всички правни основания, използвани за защита на географските означения. Засилване на защитата на вече признатите географски означения и избягване на подаването на заявка за конкурентни/незаконни географски означения.

Изменение 8

Изменение 8

Член 23

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.
     
  Службата може да реши да удължи преходния период, предоставен съгласно параграф 1 с до 15 години, или да разреши използването да продължи до 15 години, ако бъде доказано допълнително, че: (...)










  а) | посоченото в параграф 1 наименование в наименованието на продукта, се е използвало законно, последователно и справедливо най-малко 25 години преди заявлението за регистрация на съответното географско означение да бъде подадено до Службата; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.
     
  Службата може да реши да удължи преходния период, предоставен съгласно параграф 1 с до 15 години, или да разреши използването да продължи до 15 години, ако бъде доказано допълнително, че: (...)

а)

посоченото в параграф 1 наименование в наименованието на продукта, се е използвало законно, последователно и справедливо най-малко 25 години преди заявлението за регистрация на съответното географско означение да бъде подадено до Службата;

| б) | целта на използването на наименованието в наименованието на продукта, посочено в параграф 1 никога не е била извличането на полза от репутацията на наименованието на продукта, регистриран като географско означение, както и |
| --- | --- |

б)

целта на използването на наименованието в наименованието на продукта, посочено в параграф 1 никога не е била извличането на полза от репутацията на наименованието на продукта, регистриран като географско означение, както и

| в) | потребителят не е бил, нито би могъл да бъде заблуден по отношение на действителния произход на продукта |
| --- | --- |

в)

потребителят не е бил, нито би могъл да бъде заблуден по отношение на действителния произход на продукта

5.   За да се преодолеят временни затруднения с дългосрочната цел да се гарантира, че всички производители на продукт, обозначен с географско означение във въпросния район, се съобразяват със спецификацията на свързания продукт, държавата членка може да предостави преходен период за привеждане в съответствие до
  10
  години, считано от датата, на която е подадено заявлението до Службата, при условие че съответните оператори законно са предлагали въпросните продукти на пазара, използвайки съответните наименования непрекъснато най-малко през последните 5 години преди подаването на заявлението до органите на въпросната държава членка, и са се позовали на този факт в националната процедура по предявяване на възражения, посочена в параграф 13.

5.   За да се преодолеят временни затруднения с дългосрочната цел да се гарантира, че всички производители на продукт, обозначен с географско означение във въпросния район, се съобразяват със спецификацията на свързания продукт, държавата членка може да предостави преходен период за привеждане в съответствие до
  5
  години, считано от датата, на която е подадено заявлението до Службата, при условие че съответните оператори законно са предлагали въпросните продукти на пазара, използвайки съответните наименования непрекъснато най-малко през последните 5 години преди подаването на заявлението до органите на въпросната държава членка, и са се позовали на този факт в националната процедура по предявяване на възражения, посочена в параграф 13.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Преходните периоди следва да бъдат ограничени, за да не се отслабва закрилата на географските означения или легитимират съществуващите присвоявания.

Изменение 9

Изменение 9

Член 26, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   При влизането в сила на решение за регистриране на защитено географско означение Службата записва следните данни в регистъра на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти на Съюза: | 3.   При влизането в сила на решение за регистриране на защитено географско означение Службата записва следните данни в регистъра на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти на Съюза: |
| а) | регистрираното
  наименование
  на продукта; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.   При влизането в сила на решение за регистриране на защитено географско означение Службата записва следните данни в регистъра на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти на Съюза:

3.   При влизането в сила на решение за регистриране на защитено географско означение Службата записва следните данни в регистъра на географските означения за занаятчийски и промишлени продукти на Съюза:

а)

регистрираното
  наименование
  на продукта;

наименование

| б) | класът
  на продукта; |
| --- | --- |

б)

класът
  на продукта;

класът

| в) | позоваването на правния акт, с който е извършена регистрацията на наименованието; |
| --- | --- |

в)

позоваването на правния акт, с който е извършена регистрацията на наименованието;

| г) | името на държавата/държавите на произход. |
| --- | --- |

г)

г)

името на държавата/държавите на произход.

| а) | регистрираното
  защитено географско означение
  на продукта; |
| --- | --- |

а)

регистрираното
  защитено географско означение
  на продукта;

защитено географско означение

| б) | вида
  на продукта; |
| --- | --- |

б)

вида
  на продукта;

вида

| в) | бенефициерите на защитеното географско означение
  ; |
| --- | --- |

в)

бенефициерите на защитеното географско означение
  ;

бенефициерите на защитеното географско означение

| г) | позоваването на правния акт, с който е извършена регистрацията на наименованието; |
| --- | --- |

г)

г)

позоваването на правния акт, с който е извършена регистрацията на наименованието;

| д) | името на държавата/държавите на произход. |
| --- | --- |

д)

д)

името на държавата/държавите на произход.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Пояснение.

Изменение 10

Изменение 10

Член 29, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   По своя инициатива или въз основа на надлежно обосновано искане от държава членки, трета държава или всяко физическо или юридическо лице, което има законен интерес, Службата може да реши да заличи регистрацията на географско означение в следните случаи: | 1.   По своя инициатива или въз основа на надлежно обосновано искане от държава членки, трета държава или всяко физическо или юридическо лице, което има законен интерес, Службата може да реши да заличи регистрацията на географско означение в следните случаи: |
| а) | когато вече не може да се осигури съответствие с изискванията за спецификацията на продукта; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   По своя инициатива или въз основа на надлежно обосновано искане от държава членки, трета държава или всяко физическо или юридическо лице, което има законен интерес, Службата може да реши да заличи регистрацията на географско означение в следните случаи:

1.   По своя инициатива или въз основа на надлежно обосновано искане от държава членки, трета държава или всяко физическо или юридическо лице, което има законен интерес, Службата може да реши да заличи регистрацията на географско означение в следните случаи:

а)

когато вече не може да се осигури съответствие с изискванията за спецификацията на продукта;

| б) | когато в продължение на период от най-малко
  7
  последователни години на пазара не е бил пуснат продукт с географското означение. |
| --- | --- |

б)

когато в продължение на период от най-малко
  7
  последователни години на пазара не е бил пуснат продукт с географското означение.

7

| а) | когато вече не може да се осигури съответствие с изискванията за спецификацията на продукта; |
| --- | --- |

а)

когато вече не може да се осигури съответствие с изискванията за спецификацията на продукта;

| б) | когато в продължение на период от най-малко
  10
  последователни години на пазара не е бил пуснат продукт с географското означение. |
| --- | --- |

б)

когато в продължение на период от най-малко
  10
  последователни години на пазара не е бил пуснат продукт с географското означение.

10

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Седемгодишният период изглежда относително произволен. С оглед на потенциалните трудности по отношение на веригите на доставки и възможността за изчерпване на запасите, може да се предостави по-щедър период за изтичане на срока на действие.

Изменение 11

Изменение 11

Член 33, параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 5.   В Консултативния съвет влизат по един представител на всяка държава членка
  и
  един представител на Комисията, както и съответните им заместници. | 5.   В Консултативния съвет влизат по един представител на всяка държава членка, един представител на Комисията
  и един независим експерт, признат за съответния(ите) вид(ове) продукт(и), включително при целесъобразност представител на регионалните или местните власти
  , както и съответните им заместници. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

5.   В Консултативния съвет влизат по един представител на всяка държава членка
  и
  един представител на Комисията, както и съответните им заместници.

5.   В Консултативния съвет влизат по един представител на всяка държава членка, един представител на Комисията
  и един независим експерт, признат за съответния(ите) вид(ове) продукт(и), включително при целесъобразност представител на регионалните или местните власти
  , както и съответните им заместници.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съставът на Консултативния съвет следва да остане гъвкав и да позволява назначаването на независими експерти, чийто експертен опит би могъл да бъде от значение за съдействие на EUIPO при оценката на заявленията.

Изменение 12

Изменение 12

Член 44, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   В случай на занаятчийски и промишлени продукти с произход от Съюза, които се предлагат на пазара с географско означение, посоченият в параграф 1 символ на Съюза
  може да
  се поставя върху етикета
  и
  рекламните материали. Географското означение се намира в същото зрително поле като символа на Съюза. | 2.   В случай на занаятчийски и промишлени продукти с произход от Съюза, които се предлагат на пазара с географско означение, посоченият в параграф 1 символ на Съюза се поставя върху етикета, рекламните материали
  или комуникационните материали
  . Географското означение се намира в същото зрително поле като символа на Съюза. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   В случай на занаятчийски и промишлени продукти с произход от Съюза, които се предлагат на пазара с географско означение, посоченият в параграф 1 символ на Съюза
  може да
  се поставя върху етикета
  и
  рекламните материали. Географското означение се намира в същото зрително поле като символа на Съюза.

2.   В случай на занаятчийски и промишлени продукти с произход от Съюза, които се предлагат на пазара с географско означение, посоченият в параграф 1 символ на Съюза се поставя върху етикета, рекламните материали
  или комуникационните материали
  . Географското означение се намира в същото зрително поле като символа на Съюза.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Използването на едно задължително европейско лого е наложително, за да могат потребителите или клиентите да разпознават/идентифицират тези продукти. Тъй като етикетирането не е подходящо за всички промишлени и занаятчийски географски означения, по-уместно е да се говори за „комуникационни материали“.

Изменение 13

Изменение 13

Член 50, параграф 2, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | органът за сертифициране на продукти с делегирани правомощия: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

органът за сертифициране на продукти с делегирани правомощия:

| б) | органът за сертифициране на продукти с делегирани правомощия
  или физическото лице
  : |
| --- | --- |

б)

органът за сертифициране на продукти с делегирани правомощия
  или физическото лице
  :

или физическото лице

| | i) | трябва да притежава необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; |
| --- | --- | --- |

i)

трябва да притежава необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол;

| ii) | трябва да разполага с достатъчен брой подходящо квалифицирани и опитни служители; |
| --- | --- |

ii)

трябва да разполага с достатъчен брой подходящо квалифицирани и опитни служители;

| iii) | трябва да е безпристрастен и по отношение на него да няма никакъв конфликт на интереси и по-специално да не е в положение, което може пряко или косвено да засегне безпристрастността на професионалното му поведение при изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; както и |
| --- | --- |

iii)

трябва да е безпристрастен и по отношение на него да няма никакъв конфликт на интереси и по-специално да не е в положение, което може пряко или косвено да засегне безпристрастността на професионалното му поведение при изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; както и

| iv) | трябва да разполага с достатъчно правомощия за изпълнение на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол;
  и |
| --- | --- |

iv)

трябва да разполага с достатъчно правомощия за изпълнение на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол;
  и

и

| | i) | трябва да притежава необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол
  , включително счетоводството на предприятията
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

трябва да притежава необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол
  , включително счетоводството на предприятията
  ;

, включително счетоводството на предприятията

| ii) | трябва да разполага с достатъчен брой подходящо квалифицирани и опитни служители; |
| --- | --- |

ii)

трябва да разполага с достатъчен брой подходящо квалифицирани и опитни служители;

| iii) | трябва да е безпристрастен и по отношение на него да няма никакъв конфликт на интереси и по-специално да не е в положение, което може пряко или косвено да засегне безпристрастността на професионалното му поведение при изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; както и |
| --- | --- |

iii)

трябва да е безпристрастен и по отношение на него да няма никакъв конфликт на интереси и по-специално да не е в положение, което може пряко или косвено да засегне безпристрастността на професионалното му поведение при изпълнението на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; както и

| iv) | трябва да разполага с достатъчно правомощия за изпълнение на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол; |
| --- | --- |

iv)

трябва да разполага с достатъчно правомощия за изпълнение на делегираните му задачи, свързани с официалния контрол;

| в) | когато задачите за официален контрол са делегирани на физически лица, те:










  i) | трябва да притежават необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол; |
| --- | --- | --- |

в)

в)

когато задачите за официален контрол са делегирани на физически лица, те:

когато задачите за официален контрол са делегирани на физически лица, те:

i)

i)

трябва да притежават необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол;

трябва да притежават необходимия експертен опит, оборудване и инфраструктура за изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол;

| ii) | трябва да притежават подходяща квалификация и опит; |
| --- | --- |

ii)

ii)

трябва да притежават подходяща квалификация и опит;

трябва да притежават подходяща квалификация и опит;

| iii) | трябва да действат безпристрастно и по отношение на тях да няма никакъв конфликт на интереси при изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол; и |
| --- | --- |

iii)

iii)

трябва да действат безпристрастно и по отношение на тях да няма никакъв конфликт на интереси при изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол; и

трябва да действат безпристрастно и по отношение на тях да няма никакъв конфликт на интереси при изпълнението на делегираните им задачи, свързани с официалния контрол; и

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Не би трябвало да се прави разграничение в изискванията към органите или физическите лица, на които са делегирани задачи, свързани с официалния контрол.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | приветства предложението на Европейската комисия, което е в отговор на настоятелно искане на европейските местни и регионални власти. За местните и регионалните власти промишленото и занаятчийското географско означение допринася за опазването на културното наследство, запазването на добавената стойност и работните места на дадена територия и укрепването на нейната идентичност; |
| --- | --- |

1.

приветства предложението на Европейската комисия, което е в отговор на настоятелно искане на европейските местни и регионални власти. За местните и регионалните власти промишленото и занаятчийското географско означение допринася за опазването на културното наследство, запазването на добавената стойност и работните места на дадена територия и укрепването на нейната идентичност;

| 2. | припомня, че в своето становище от октомври 2021 г. Европейският комитет на регионите призова за създаването на система sui generis за закрила на промишлените и занаятчийските географски означения, за да може Европейският съюз да разполага с всеобхватна правна рамка за географските означения, която да гарантира еднакво равнище на закрила, независимо от естеството на географските означения; |
| --- | --- |

2.

припомня, че в своето становище от октомври 2021 г. Европейският комитет на регионите призова за създаването на система sui generis

| 3. | приветства факта, че настоящото предложение се основава на опита на географските означения в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост и че е предпочетен хармонизиран подход между различните схеми; |
| --- | --- |

3.

приветства факта, че настоящото предложение се основава на опита на географските означения в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост и че е предпочетен хармонизиран подход между различните схеми;

| 4. | отново призовава, за да се гарантира съгласуваност между двете системи, за създаване на надежден механизъм за координация между съответните служби на Европейската комисия и EUIPO; |
| --- | --- |

4.

отново призовава, за да се гарантира съгласуваност между двете системи, за създаване на надежден механизъм за координация между съответните служби на Европейската комисия и EUIPO;

| 5. | препоръчва правомощията на EUIPO за проверка на географските означения да бъдат ясно определени в правен акт, за да се даде възможност на EUIPO да установи своевременно експертния опит, необходим за оценяване на заявленията и тяхната допустимост с оглед на необходимите критерии; |
| --- | --- |

5.

препоръчва правомощията на EUIPO за проверка на географските означения да бъдат ясно определени в правен акт, за да се даде възможност на EUIPO да установи своевременно експертния опит, необходим за оценяване на заявленията и тяхната допустимост с оглед на необходимите критерии;

| 6. | подчертава необходимостта от създаване на общ регистър на географските означения, за да се улесни достъпът до информация за потребителите, производителите, държавите и местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

6.

подчертава необходимостта от създаване на общ регистър на географските означения, за да се улесни достъпът до информация за потребителите, производителите, държавите и местните и регионалните власти;

| 7. | при все това насочва вниманието на съзаконодателите към спецификата и разнообразието на продуктите и екосистемите, засегнати от настоящото предложение, по отношение на селскостопанските продукти, и призовава за бдителност, за да се гарантира, че те ще се вземат предвид по подходящ и последователен начин в цялото предложение; |
| --- | --- |

7.

при все това насочва вниманието на съзаконодателите към спецификата и разнообразието на продуктите и екосистемите, засегнати от настоящото предложение, по отношение на селскостопанските продукти, и призовава за бдителност, за да се гарантира, че те ще се вземат предвид по подходящ и последователен начин в цялото предложение;

| 8. | отбелязва, че предложеното определение за „занаятчийски продукти“ не съответства на практиките в някои държави членки и поради това призовава Европейския съюз да приеме определение, обхващащо съществуващите производствени процеси в ЕС, независимо дали са изцяло ръчни, механични или смесени; |
| --- | --- |

8.

отбелязва, че предложеното определение за „занаятчийски продукти“ не съответства на практиките в някои държави членки и поради това призовава Европейския съюз да приеме определение, обхващащо съществуващите производствени процеси в ЕС, независимо дали са изцяло ръчни, механични или смесени;

| 9. | припомня голямото значение, което отдава на въпроса за иновациите и научните изследвания, който не следва да бъде блокиран от спецификациите на продуктите, нито от прекалено ограничително тълкуване на термините „традиция“ и „традиционен“; |
| --- | --- |

9.

припомня голямото значение, което отдава на въпроса за иновациите и научните изследвания, който не следва да бъде блокиран от спецификациите на продуктите, нито от прекалено ограничително тълкуване на термините „традиция“ и „традиционен“;

| 10. | подчертава, че е важно в конкретни и обосновани случаи заявлението за регистрация на географско означение да бъде предоставено на регионална или местна власт; |
| --- | --- |

10.

подчертава, че е важно в конкретни и обосновани случаи заявлението за регистрация на географско означение да бъде предоставено на регионална или местна власт;

| 11. | припомня, че много от тях вече подкрепят секторите както във фазата на структуриране и разработване на промишлените и занаятчийските географски означения, така и при тяхното прилагане и популяризиране; |
| --- | --- |

11.

припомня, че много от тях вече подкрепят секторите както във фазата на структуриране и разработване на промишлените и занаятчийските географски означения, така и при тяхното прилагане и популяризиране;

| 12. | отбелязва съществуващата процедура за пряка регистрация и призовава за равно третиране във всички процедури, със или без национална регистрация; |
| --- | --- |

12.

отбелязва съществуващата процедура за пряка регистрация и призовава за равно третиране във всички процедури, със или без национална регистрация;

| 13. | припомня необходимостта от прилагане на надеждни проверки, гарантиращи спазването от страна на производителите на спецификациите на продуктите, както и безопасността и доверието на потребителите, и отново заявява, че трябва да се даде приоритет на външния контрол, за да се гарантира надежден и независим контрол при приемливи разходи; |
| --- | --- |

13.

припомня необходимостта от прилагане на надеждни проверки, гарантиращи спазването от страна на производителите на спецификациите на продуктите, както и безопасността и доверието на потребителите, и отново заявява, че трябва да се даде приоритет на външния контрол, за да се гарантира надежден и независим контрол при приемливи разходи;

| 14. | поради това изразява загриженост относно предложената от Европейската комисия процедура за контрол въз основа на лична декларация, която не предлага достатъчни гаранции по отношение на контрола и би могла да доведе до злоупотреби, които биха могли да навредят на надеждността на схемата; |
| --- | --- |

14.

поради това изразява загриженост относно предложената от Европейската комисия процедура за контрол въз основа на лична декларация, която не предлага достатъчни гаранции по отношение на контрола и би могла да доведе до злоупотреби, които биха могли да навредят на надеждността на схемата;

| 15. | подчертава ползата от приемането на подход, подобен на този при географските означения в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост, който вече се е доказал, с оглед на хармонизирането на схемите; |
| --- | --- |

15.

подчертава ползата от приемането на подход, подобен на този при географските означения в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост, който вече се е доказал, с оглед на хармонизирането на схемите;

| 16. | отново подчертава необходимостта от ограничена във времето процедура за регистрация и препоръчва по-специално за целта да се уточни максималната продължителност на решението относно националното и европейското заявление; |
| --- | --- |

16.

отново подчертава необходимостта от ограничена във времето процедура за регистрация и препоръчва по-специално за целта да се уточни максималната продължителност на решението относно националното и европейското заявление;

| 17. | подчертава, че е важно да се гарантира, че разходите, по-специално свързаните с обжалването, като таксата за обжалване, не причиняват дискриминация, така че всеки притежател на географско означение да има достъп до него; |
| --- | --- |

17.

подчертава, че е важно да се гарантира, че разходите, по-специално свързаните с обжалването, като таксата за обжалване, не причиняват дискриминация, така че всеки притежател на географско означение да има достъп до него;

| 18. | подчертава необходимостта да се предложат мерки на европейско равнище в подкрепа на действията за сертифициране и организация на специалистите, както и за информиране и популяризиране на промишлените и занаятчийските географски означения. Тези мерки за подкрепа ще насърчат внедряването на системата в рамките на ЕС, което ще позволи да се запази и развие икономическа дейност на териториите, която не подлежи на делокализация; |
| --- | --- |

18.

подчертава необходимостта да се предложат мерки на европейско равнище в подкрепа на действията за сертифициране и организация на специалистите, както и за информиране и популяризиране на промишлените и занаятчийските географски означения. Тези мерки за подкрепа ще насърчат внедряването на системата в рамките на ЕС, което ще позволи да се запази и развие икономическа дейност на териториите, която не подлежи на делокализация;

| 19. | изразява съгласие с анализа на Комисията относно спазването на принципа на субсидиарност в настоящото предложение. Предложението има за цел да създаде добре функциониращ вътрешен пазар за промишлените и занаятчийските географски означения, чиято закрила е от споделената компетентност на ЕС и неговите държави членки. Държавите членки не могат да постигнат сами тази цел поради множеството различни и несъгласувани правила, които са разработени на национално равнище и не са взаимно признати. Запазването единствено на национални подходи би довело до правна несигурност за производителите, възпрепятстване на прозрачността на пазара за потребителите, нарушаване на търговията в рамките на Съюза и създаване на условия за неравностойна конкуренция при предлагането на пазара на продукти, които се ползват от защита на географски означения. С оглед на това предложението на Комисията представлява истинска европейска добавена стойност. |
| --- | --- |

19.

изразява съгласие с анализа на Комисията относно спазването на принципа на субсидиарност в настоящото предложение. Предложението има за цел да създаде добре функциониращ вътрешен пазар за промишлените и занаятчийските географски означения, чиято закрила е от споделената компетентност на ЕС и неговите държави членки. Държавите членки не могат да постигнат сами тази цел поради множеството различни и несъгласувани правила, които са разработени на национално равнище и не са взаимно признати. Запазването единствено на национални подходи би довело до правна несигурност за производителите, възпрепятстване на прозрачността на пазара за потребителите, нарушаване на търговията в рамките на Съюза и създаване на условия за неравностойна конкуренция при предлагането на пазара на продукти, които се ползват от защита на географски означения. С оглед на това предложението на Комисията представлява истинска европейска добавена стойност.

Брюксел, 11 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/68

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Насоки за развитието на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T)

(2022/C 498/12)

| Докладчик: | Isabelle BOUDINEAU (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Нова Аквитания |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на регламенти (ЕС) 2021/1153 и (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013
  COM(2021) 812 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — План за действие за даване на тласък на развитието на пътническите железопътни услуги на дълги разстояния и на трансграничните пътнически железопътни услуги
  COM(2021) 810 final
  Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на регламенти (ЕС) 2021/1153 и (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013
  COM(2022) 384 final |

Докладчик:

Isabelle BOUDINEAU (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Нова Аквитания

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на регламенти (ЕС) 2021/1153 и (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013

COM(2021) 812 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — План за действие за даване на тласък на развитието на пътническите железопътни услуги на дълги разстояния и на трансграничните пътнически железопътни услуги

COM(2021) 810 final

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на регламенти (ЕС) 2021/1153 и (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013

COM(2022) 384 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на регламенти (ЕС) 2021/1153 и (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013

COM(2021) 812 final

Изменение 1

Съображение 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (4) | Реализацията на трансевропейската транспортна мрежа създава благоприятни условия по отношение на инфраструктурната база, като дава възможност всички видове транспорт да станат по-устойчиви, достъпни и приобщаващи, устойчивите алтернативи да се направят широко достъпни в мултимодална транспортна система и да се въведат правилните стимули за насърчаване на прехода, по-специално чрез осигуряване на справедлив преход, в съответствие с целите, представени в препоръката на Съвета (ЕС) [...] от [...] за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(4)

Реализацията на трансевропейската транспортна мрежа създава благоприятни условия по отношение на инфраструктурната база, като дава възможност всички видове транспорт да станат по-устойчиви, достъпни и приобщаващи, устойчивите алтернативи да се направят широко достъпни в мултимодална транспортна система и да се въведат правилните стимули за насърчаване на прехода, по-специално чрез осигуряване на справедлив преход, в съответствие с целите, представени в препоръката на Съвета (ЕС) [...] от [...] за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата.

| (4) | Реализацията на трансевропейската транспортна мрежа създава благоприятни условия по отношение на инфраструктурната база, като дава възможност всички видове транспорт
  във всички региони на ЕС
  да станат по-устойчиви, достъпни и приобщаващи, устойчивите алтернативи да се направят широко достъпни в мултимодална транспортна система и да се въведат правилните стимули за насърчаване на прехода, по-специално чрез осигуряване на справедлив преход, в съответствие с целите, представени в препоръката на Съвета (ЕС) [...] от [...] за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата. |
| --- | --- |

(4)

Реализацията на трансевропейската транспортна мрежа създава благоприятни условия по отношение на инфраструктурната база, като дава възможност всички видове транспорт
  във всички региони на ЕС
  да станат по-устойчиви, достъпни и приобщаващи, устойчивите алтернативи да се направят широко достъпни в мултимодална транспортна система и да се въведат правилните стимули за насърчаване на прехода, по-специално чрез осигуряване на справедлив преход, в съответствие с целите, представени в препоръката на Съвета (ЕС) [...] от [...] за гарантиране на справедлив преход към неутралност по отношение на климата.

Изложение на мотивите

Нито един регион в Европейския съюз не бива да бъде изоставен в усилията за преход.

Изменение 2

Съображение 16

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (16) | Интересите на регионалните и местните органи, както и обществеността, засегната от даден проект от общ интерес,
  следва
  да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(16)

Интересите на регионалните и местните органи, както и обществеността, засегната от даден проект от общ интерес,
  следва
  да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите.

| (16) | Интересите на регионалните и местните органи, както и обществеността, засегната от даден проект от общ интерес,
  трябва
  да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите. |
| --- | --- |

(16)

Интересите на регионалните и местните органи, както и обществеността, засегната от даден проект от общ интерес,
  трябва
  да се вземат предвид по подходящ начин във фазата на планиране и изграждане на проектите.

Изложение на мотивите

Абсолютно необходимо е регионалните и местните органи да участват пълноценно в планирането на проектите. Следователно използването на думата „следва“ не е обосновано.

Изменение 3

Съображение 52

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (52) | Държавите членки следва да създадат национална програма за подкрепа на ПУГМ, насочена към насърчаване на въвеждането на ПУГМ и подобряване на координацията между регионите, градовете и малките населени места. Чрез тази програма следва да се подкрепя разработването от страна на регионите и градските райони на висококачествени ПУГМ и да се засили наблюдението и оценката на изпълнението на ПУГМ чрез законодателни мерки, насоки, изграждане на капацитет, помощ и евентуално финансова подкрепа. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(52)

Държавите членки следва да създадат национална програма за подкрепа на ПУГМ, насочена към насърчаване на въвеждането на ПУГМ и подобряване на координацията между регионите, градовете и малките населени места. Чрез тази програма следва да се подкрепя разработването от страна на регионите и градските райони на висококачествени ПУГМ и да се засили наблюдението и оценката на изпълнението на ПУГМ чрез законодателни мерки, насоки, изграждане на капацитет, помощ и евентуално финансова подкрепа.

| (52) | Държавите членки следва да създадат национална програма за подкрепа на ПУГМ, насочена към насърчаване на въвеждането на ПУГМ и подобряване на координацията между регионите, градовете и малките населени места. Чрез тази програма следва да се подкрепя разработването от страна на регионите и градските райони на висококачествени ПУГМ и да се засили наблюдението и оценката на изпълнението на ПУГМ чрез законодателни мерки, насоки, изграждане на капацитет, помощ и евентуално финансова подкрепа.
  За да допълни подкрепата, предоставяна от националните програми за подпомагане, Европейската комисия улеснява обмена между възлите в рамките на форумите за коридорите. |
| --- | --- |

(52)

Държавите членки следва да създадат национална програма за подкрепа на ПУГМ, насочена към насърчаване на въвеждането на ПУГМ и подобряване на координацията между регионите, градовете и малките населени места. Чрез тази програма следва да се подкрепя разработването от страна на регионите и градските райони на висококачествени ПУГМ и да се засили наблюдението и оценката на изпълнението на ПУГМ чрез законодателни мерки, насоки, изграждане на капацитет, помощ и евентуално финансова подкрепа.
  За да допълни подкрепата, предоставяна от националните програми за подпомагане, Европейската комисия улеснява обмена между възлите в рамките на форумите за коридорите.

Изложение на мотивите

Европейската комисия трябва да подкрепя местните органи, които нямат опит в разработването на ПУГМ, по-специално чрез улесняване на обмена на опит.

Изменение 4

Съображение 66

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (66) | Европейските транспортни коридори следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа така, че да са насочени към участъците с недостатъчен капацитет, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество. Те следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(66)

Европейските транспортни коридори следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа така, че да са насочени към участъците с недостатъчен капацитет, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество. Те следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи.

| (66) | Европейските транспортни коридори следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа така, че да са насочени към участъците с недостатъчен капацитет, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество. Те следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи.
  Този подход би трябвало също така да насърчава създаването на структури за интегрирано управление, насочени към ускоряване на изграждането на трансгранични участъци, като например Европейските групи за териториално сътрудничество. Европейската комисия и държавите членки се консултират с регионите и с тези заинтересовани страни, когато вземат решения относно изграждането на трансевропейската транспортна мрежа. |
| --- | --- |

(66)

Европейските транспортни коридори следва да спомагат за развитието на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа така, че да са насочени към участъците с недостатъчен капацитет, да се укрепват трансграничните връзки и да се подобряват ефективността и устойчивостта. Те следва да допринасят за сближаването чрез по-добро териториално сътрудничество. Те следва също да са ориентирани към по-общите цели на транспортната политика и да улесняват оперативната съвместимост, интегрирането на различните видове транспорт и мултимодалните операции. Коридорният подход следва да бъде прозрачен и ясен и управлението на тези коридори не следва да води до прекомерно увеличаване на административните тежести или разходи.
  Този подход би трябвало също така да насърчава създаването на структури за интегрирано управление, насочени към ускоряване на изграждането на трансгранични участъци, като например Европейските групи за териториално сътрудничество. Европейската комисия и държавите членки се консултират с регионите и с тези заинтересовани страни, когато вземат решения относно изграждането на трансевропейската транспортна мрежа.

Изложение на мотивите

Структурите за интегрирано управление, като например Европейските групи за териториално сътрудничество, показаха, че могат да допринесат за преодоляване на предизвикателствата, срещани в областта на трансграничното сътрудничество, по-специално при изграждането на трансграничните участъци от TEN-T. Това следва да се изтъкне в регламента.

Изменение 5

Член 3, буква е)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| е) | „градски възел“ означава градска зона, в която елементите на транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, например пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, автогарите, логистичните платформи и съоръжения и товарните терминали, разположени във или около градската зона, са свързани с други елементи на тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионално и местно движение; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

е)

„градски възел“ означава градска зона, в която елементите на транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, например пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, автогарите, логистичните платформи и съоръжения и товарните терминали, разположени във или около градската зона, са свързани с други елементи на тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионално и местно движение;

| е) | „градски възел“ означава
  функционална
  градска зона, в която елементите на транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, например пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, автогарите, логистичните платформи и съоръжения и товарните терминали, разположени във или около градската зона, са свързани с други елементи на тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионално и местно движение; |
| --- | --- |

е)

„градски възел“ означава
  функционална
  градска зона, в която елементите на транспортната инфраструктура на трансевропейската транспортна мрежа, например пристанищата, включително пътническите терминали, летищата, железопътните гари, автогарите, логистичните платформи и съоръжения и товарните терминали, разположени във или около градската зона, са свързани с други елементи на тази инфраструктура и с инфраструктурата за регионално и местно движение;

Изложение на мотивите

Функционалната градска зона съответства по-добре на интегрираната транспортна система на града и неговата зона за редовно пътуване до работното място и играе ключова роля в планирането на градските райони и декарбонизацията на транспортната им система. С добавянето на думата „функционален“ към определението за градски възли то съответства по-добре на логиката на ПУГМ, член 3, буква о).

Изменение 6

Член 3, буква л)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| л) | „мултимодален пътнически център“ означава точка на връзка между най-малко два вида пътнически транспорт, в който е осигурена информация за пътуване, достъп до обществен транспорт и прехвърляне между видовете транспорт, включително буферни паркинги и активни видове транспорт и който действа като интерфейс между градските възли и мрежите за транспорт на дълги разстояния; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

л)

„мултимодален пътнически център“ означава точка на връзка между най-малко два вида пътнически транспорт, в който е осигурена информация за пътуване, достъп до обществен транспорт и прехвърляне между видовете транспорт, включително буферни паркинги и активни видове транспорт и който действа като интерфейс между градските възли и мрежите за транспорт на дълги разстояния;

| л) | „мултимодален пътнически център“ означава точка на връзка между най-малко два вида пътнически транспорт, в който е осигурена информация за пътуване, достъп до обществен транспорт и прехвърляне между видовете транспорт, включително буферни паркинги и активни видове транспорт и който действа като интерфейс между
  и в рамките на
  градските възли и мрежите за транспорт на дълги разстояния; |
| --- | --- |

л)

„мултимодален пътнически център“ означава точка на връзка между най-малко два вида пътнически транспорт, в който е осигурена информация за пътуване, достъп до обществен транспорт и прехвърляне между видовете транспорт, включително буферни паркинги и активни видове транспорт и който действа като интерфейс между
  и в рамките на
  градските възли и мрежите за транспорт на дълги разстояния;

Изложение на мотивите

Това изменение би означавало, че проектите за мултимодални пътнически центрове между и в рамките на градските възли ще получават финансиране.

Изменение 7

Член 3, буква о)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| о) | „план за устойчива градска мобилност (ПУГМ)“ означава документ за стратегическо планиране на мобилността, насочен към подобряване на достъпа и мобилността в рамките на функционалната градска зона (включително зоните за пътуване до работното място) за хора, предприятия и стоки; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

о)

„план за устойчива градска мобилност (ПУГМ)“ означава документ за стратегическо планиране на мобилността, насочен към подобряване на достъпа и мобилността в рамките на функционалната градска зона (включително зоните за пътуване до работното място) за хора, предприятия и стоки;

| о) | „план за устойчива градска мобилност (ПУГМ)“ означава документ за стратегическо планиране на мобилността, насочен към подобряване на достъпа и мобилността в рамките на функционалната градска зона (включително зоните за пътуване до работното място) за хора, предприятия и стоки.
  Плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ) може да бъдат включени в съществуващи планове и/или в по-широкообхватни планове, които също включват планове за земеползване, например предвид взаимовръзките между земеползването и мобилността
  ; |
| --- | --- |

о)

„план за устойчива градска мобилност (ПУГМ)“ означава документ за стратегическо планиране на мобилността, насочен към подобряване на достъпа и мобилността в рамките на функционалната градска зона (включително зоните за пътуване до работното място) за хора, предприятия и стоки.
  Плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ) може да бъдат включени в съществуващи планове и/или в по-широкообхватни планове, които също включват планове за земеползване, например предвид взаимовръзките между земеползването и мобилността
  ;

Изложение на мотивите

С това изменение се гарантира, че ПУГМ може да надграждат съществуващи и/или по-широкообхватни планове на местно и регионално равнище.

Изменение 8

Член 3, буква щ)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| щ) | „морско пристанище“ означава наземно и морско пространство, състоящо се от инфраструктура и оборудване, позволяващи главно приемане, товарене и разтоварване на кораби, складиране, получаване и предаване на стоки, както и качване и слизане от борда на пътници, екипаж и други лица и всяка друга инфраструктура, необходима за транспортните оператори в рамките на пристанищната зона; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

щ)

„морско пристанище“ означава наземно и морско пространство, състоящо се от инфраструктура и оборудване, позволяващи главно приемане, товарене и разтоварване на кораби, складиране, получаване и предаване на стоки, както и качване и слизане от борда на пътници, екипаж и други лица и всяка друга инфраструктура, необходима за транспортните оператори в рамките на пристанищната зона;

| щ) | „морско пристанище“ означава наземно и морско пространство, състоящо се от инфраструктура и оборудване, позволяващи главно приемане, товарене и разтоварване на кораби, складиране, получаване и предаване на стоки, както и качване и слизане от борда на пътници, екипаж и други лица и всяка друга инфраструктура, необходима за транспортните оператори в рамките на пристанищната зона,
  и което представлява входно място за търговията и промишлените и енергийни центрове
  ; |
| --- | --- |

щ)

„морско пристанище“ означава наземно и морско пространство, състоящо се от инфраструктура и оборудване, позволяващи главно приемане, товарене и разтоварване на кораби, складиране, получаване и предаване на стоки, както и качване и слизане от борда на пътници, екипаж и други лица и всяка друга инфраструктура, необходима за транспортните оператори в рамките на пристанищната зона,
  и което представлява входно място за търговията и промишлените и енергийни центрове
  ;

Изложение на мотивите

В определението за морските пристанища, поместено в регламента, следва да се посочат всички роли, които играе тяхната инфраструктура, за да отговори най-добре на предизвикателствата, пред които са изправени.

Изменение 9

Член 4, параграф 2, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | viii) | адаптиране на регулаторните стандарти към териториалните реалности; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

viii)

адаптиране на регулаторните стандарти към териториалните реалности;

Изложение на мотивите

За да се гарантира непрекъснатостта на мрежата и нейното завършване в рамките на сроковете, определени в член 6 от регламента, от съществено значение е техническите мерки да се адаптират към предизвикателствата, които тяхното прилагане може да породи в определени региони, по-специално посочените в съображение 26 от регламента: в най-отдалечените и други отдалечени, островни, периферни и планински региони, в слабонаселените зони, или изолирани или частично изолирани мрежи.

Изменение 10

Член 8, параграф 2, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| б) | са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ на разходите и ползите; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

б)

са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ на разходите и ползите;

| б) | са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ на разходите и ползите
  , като при тълкуването на целесъобразността следва да се вземат предвид социално-икономическите условия на държавите членки и по-широкото икономическо въздействие на проектите
  ; |
| --- | --- |

б)

са икономически целесъобразни въз основа на социално-икономически анализ на разходите и ползите
  , като при тълкуването на целесъобразността следва да се вземат предвид социално-икономическите условия на държавите членки и по-широкото икономическо въздействие на проектите
  ;

Изложение на мотивите

В държавите членки, в които обемът на пътниците и товарите е под средния, железопътните проекти като цяло се считат за нецелесъобразни въз основа само на анализ на разходите и ползите. При тълкуването на целесъобразността следва да се вземат предвид специфичните условия и по-широкото въздействие на проектите.

Изменение 11

Член 15, параграф 3, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | по искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

по искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

| б) | по искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост
  и приноса за борбата с изменението на климата
  . Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. |
| --- | --- |

б)

по искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост
  и приноса за борбата с изменението на климата
  . Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

Изложение на мотивите

За да се гарантира ефективното активиране на мрежата в рамките на сроковете, определени в член 6 от регламента, е целесъобразно да се ограничи административната тежест и да се улесни предоставянето на дерогации.

Напредъкът в изграждането на широкообхватната мрежа TEN-T не е достатъчен, за да се счита, че всички целеви изисквания могат да бъдат изпълнени през 2050 г. Това би изисквало твърде голяма бюджетна мобилизация, тъй като някои участъци не са подходящи за изпълнение на определени изисквания, като например електрификацията на всички железопътни линии. Поради това е целесъобразно да се насърчава напредъкът в изграждането на мрежата и да се улесни определянето на участъци, за които ще бъде по-уместно да се адаптират изискванията на регламента.

Изменение 12

Член 16, параграф 2, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| в) | позволява преобладаваща минимална скорост по линията от 160 km/h за пътнически влакове по пътническите линии на разширената основна мрежа; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

позволява преобладаваща минимална скорост по линията от 160 km/h за пътнически влакове по пътническите линии на разширената основна мрежа;

| в) | позволява преобладаваща минимална
  средна
  скорост по линията от 160 km/h за пътнически влакове по пътническите линии на разширената основна мрежа; |
| --- | --- |

в)

позволява преобладаваща минимална
  средна
  скорост по линията от 160 km/h за пътнически влакове по пътническите линии на разширената основна мрежа;

Изложение на мотивите

Прилагането на това техническо изискване, което би се оказало твърде скъпо, не носи значителна добавена стойност. Изглежда по-подходящо да се насърчава по-реалистичен и ефикасен подход, за да се гарантира своевременното завършване на мрежата и да се осигурят на ползвателите на мрежата ефикасни и ефективни връзки.

Изменение 13

Член 16, параграф 5, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | по искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 2—4. Всяко освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

по искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 2—4. Всяко освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

| б) | по искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост
  и приноса за борбата с изменението на климата
  . Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. |
| --- | --- |

б)

по искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 2. Всяко освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост
  и приноса за борбата с изменението на климата
  . Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

Изложение на мотивите

За да се гарантира ефективното активиране на мрежата в рамките на сроковете, определени в член 6 от регламента, е целесъобразно да се ограничи административната тежест и да се улесни предоставянето на дерогации.

Много железопътни участъци от основната мрежа и разширената основна мрежа не са адаптирани към изпълнението на установените изисквания. Изграждането им няма да бъде възможно поради специфични географски ограничения или значителни физически ограничения, които го възпрепятстват или водят до допълнителни разходи, които не могат да бъдат обосновани.

Изменение 14

Член 17, параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 6.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 1—5. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. | 6.   По искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 1—5. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

6.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 1—5. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

6.   По искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави други видове освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграфи 1—5. Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите и оценка на въздействието върху оперативната съвместимост. Освобождаването от спазване на изискване трябва да отговаря на изискванията на Директива (ЕС) 2016/797 на Европейския парламент и на Съвета, да бъде координирано и съгласувано със съседната(ите) държава(и), когато е приложимо.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Внедряването на ERTMS в определени участъци от мрежата не може да бъде извършено в предвидения срок, по-специално поради мащаба на инвестициите, които биха били необходими. За да се гарантира ефективното активиране на мрежата в рамките на сроковете, определени в член 6 от регламента, е целесъобразно да се ограничи административната тежест и да се улесни предоставянето на дерогации, доколкото те не вредят на оперативна съвместимост на мрежата на европейско равнище.

ИзменениЕ 15

ИзменениЕ 15

Член 19, буква ж)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| ж) | разработването на новаторски технологии за алтернативни горива за железниците, като водород за участъци, които са освободени от изискването за електрификация. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

ж)

разработването на новаторски технологии за алтернативни горива за железниците, като водород за участъци, които са освободени от изискването за електрификация.

| ж) | разработването на новаторски технологии за
  подвижния състав, както и в сферата на алтернативните
  горива за железниците, като водород
  , биогорива или влакове с акумулаторни батерии
  за участъци, които са освободени от изискването за електрификация. |
| --- | --- |

ж)

разработването на новаторски технологии за
  подвижния състав, както и в сферата на алтернативните
  горива за железниците, като водород
  , биогорива или влакове с акумулаторни батерии
  за участъци, които са освободени от изискването за електрификация.

подвижния състав, както и в сферата на алтернативните

, биогорива или влакове с акумулаторни батерии

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Участъците, освободени от задължението за електрификация, следва да се считат за пространства, даващи възможност за разработването на иновативни технологични решения, допринасящи за борбата с изменението на климата. За тази цел Европейският съюз трябва да възприеме технологично неутрален подход, за да гарантира, че разработените технологии са по-ефективни от климатична и икономическа гледна точка.

Изменение 16

Изменение 16

Член 28, параграф 1, буква а)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | xi) | пешеходна и велосипедна инфраструктура; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

xi)

xi)

пешеходна и велосипедна инфраструктура;

пешеходна и велосипедна инфраструктура;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Висококачествената пътна инфраструктура за движение на дълги разстояния трябва да бъде придружена от развитието на инфраструктура за колоездене и ходене пеша, особено в градските възли.

Изменение 17

Изменение 17

Член 33, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 1, букви а), б), в) и ж). Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите или е свързано със специфични географски или значителни физически ограничения, включително липсата на железопътна система на територията. | 2.   По искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 1, букви а), б), в) и ж). Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите или е свързано със специфични географски или значителни физически ограничения, включително липсата на железопътна система на територията. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 1, букви а), б), в) и ж). Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите или е свързано със специфични географски или значителни физически ограничения, включително липсата на железопътна система на територията.

2.   По искане на държава членка,
  регионален орган или група от компетентни органи,
  в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на изискване по отношение на изискванията, посочени в параграф 1, букви а), б), в) и ж). Всяко искане за освобождаване от спазване на изискване се основава на социално-икономически анализ на разходите и ползите или е свързано със специфични географски или значителни физически ограничения, включително липсата на железопътна система на територията.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се гарантира непрекъснатостта на мрежата и нейното завършване в рамките на сроковете, определени в член 6 от регламента, от съществено значение е техническите мерки да бъдат адаптирани към предизвикателствата, които тяхното прилагане може да породи в определени региони.

Изменение 18

Изменение 18

Член 35, параграф 3, последна алинея

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| Държавите членки се консултират с товароизпращачите, транспортните и логистичните оператори, които оперират на тяхна територия. Те вземат предвид резултатите от консултацията в своя анализ. | Държавите членки се консултират с
  местните и регионалните органи, отговарящи за градските възли,
  товароизпращачите, транспортните и логистичните оператори, които оперират на тяхна територия. Те вземат предвид резултатите от консултацията в своя анализ. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

Държавите членки се консултират с товароизпращачите, транспортните и логистичните оператори, които оперират на тяхна територия. Те вземат предвид резултатите от консултацията в своя анализ.

Държавите членки се консултират с
  местните и регионалните органи, отговарящи за градските възли,
  товароизпращачите, транспортните и логистичните оператори, които оперират на тяхна територия. Те вземат предвид резултатите от консултацията в своя анализ.

местните и регионалните органи, отговарящи за градските възли,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Местните и регионалните органи носят цялостна отговорност за мултимодалните товарни терминали и изискванията за транспортната инфраструктура на TEN-T (член 37). Поради тази причина държавите членки следва да се консултират с тях, когато изготвят своите планове за действие за мрежа от мултимодални товарни терминали.

Изменение 19

Изменение 19

Член 37, параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 5.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на задълженията по параграфи 1—4, когато инвестициите в инфраструктура не могат да бъдат оправдани от гледна точка на социално-икономическите разходи и ползи, по-специално когато терминалът се намира в пространствено ограничена зона. | 5.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на задълженията по параграфи 1—4, когато инвестициите в инфраструктура не могат да бъдат оправдани от гледна точка на социално-икономическите разходи и ползи, по-специално когато терминалът се намира в пространствено ограничена зона
  , по-специално в градските възли
  .
  Освобождаване следва да бъде възможно и в градските възли, ако пазарното търсене не позволява изпълнението на определените изисквания за терминали. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

5.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на задълженията по параграфи 1—4, когато инвестициите в инфраструктура не могат да бъдат оправдани от гледна точка на социално-икономическите разходи и ползи, по-специално когато терминалът се намира в пространствено ограничена зона.

5.   По искане на държава членка, в надлежно обосновани случаи, чрез актове за изпълнение Комисията може да предостави освобождаване от спазване на задълженията по параграфи 1—4, когато инвестициите в инфраструктура не могат да бъдат оправдани от гледна точка на социално-икономическите разходи и ползи, по-специално когато терминалът се намира в пространствено ограничена зона
  , по-специално в градските възли
  .
  Освобождаване следва да бъде възможно и в градските възли, ако пазарното търсене не позволява изпълнението на определените изисквания за терминали.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Платформите, разположени в градски възли (както е посочено в член 40), трябва да се справят с много голям натиск по отношение на земята и с ограничено пространство. Тяхното положение усложнява прилагането на някои технически изисквания, посочени в параграфи 1-4 от този член. Поради това е полезно да се даде приоритет на мисиите в областта на градската логистика, чието осъществяване не изисква твърде голямо разширяване.

Изменение 20

Изменение 20

Член 40, буква б), подточка ii) и последна алинея

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| събиране и предаване на Комисията на данни за градската мобилност за всеки градски възел, които обхващат като минимум емисиите на парникови газове, задръстванията, злополуките и нараняванията, дела на различните видове транспорт и достъпа до услуги за мобилност, както и данни за замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване. След това тези данни се предоставят всяка година;


  [...]


  Не по-късно от една година след влизането в сила на настоящия регламент Комисията приема акт за изпълнение, с който се установява методика за събирането на данни от държавите членки, посочени в буква б), подточка ii). Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3. | ежегодно информира Комисията за развитието на изпълнението на ПУГМ;


  [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

събиране и предаване на Комисията на данни за градската мобилност за всеки градски възел, които обхващат като минимум емисиите на парникови газове, задръстванията, злополуките и нараняванията, дела на различните видове транспорт и достъпа до услуги за мобилност, както и данни за замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване. След това тези данни се предоставят всяка година;

събиране и предаване на Комисията на данни за градската мобилност за всеки градски възел, които обхващат като минимум емисиите на парникови газове, задръстванията, злополуките и нараняванията, дела на различните видове транспорт и достъпа до услуги за мобилност, както и данни за замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване. След това тези данни се предоставят всяка година;

[...]

Не по-късно от една година след влизането в сила на настоящия регламент Комисията приема акт за изпълнение, с който се установява методика за събирането на данни от държавите членки, посочени в буква б), подточка ii). Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.

Не по-късно от една година след влизането в сила на настоящия регламент Комисията приема акт за изпълнение, с който се установява методика за събирането на данни от държавите членки, посочени в буква б), подточка ii). Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.

ежегодно информира Комисията за развитието на изпълнението на ПУГМ;

ежегодно информира Комисията за развитието на изпълнението на ПУГМ;

[...]

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Макар да е разбираемо, че Комисията иска да въведе задълбочен мониторинг на изпълнението на ПУГМ, извършването на годишна операция по събиране на данни от такъв мащаб изглежда неподходящо. Освен това тяхното събиране ще доведе до инфлация на проучванията, което е твърде голямо бреме за местните и регионалните органи. Добре е да се положат усилия, за да се гарантира, че изготвянето на ПУГМ и свързаните с тях показатели не създава ненужна административна тежест за постигането на целите на TEN-T. Поради това се предлага да се опрости процедурата за мониторинг на изпълнението на ПУГМ, като същевременно се запази задължението за предоставяне на информация за техния напредък.

Изменение 21

Изменение 21

Член 40, буква г)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| г) | до 31 декември 2040 г.: развитие на поне един мултимодален товарен терминал, който разполага с достатъчен капацитет за претоварване в рамките на градския възел или в близост до него. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

г)

до 31 декември 2040 г.: развитие на поне един мултимодален товарен терминал, който разполага с достатъчен капацитет за претоварване в рамките на градския възел или в близост до него.

| г) | до 31 декември 2040 г.: развитие на поне един мултимодален товарен терминал, който разполага с достатъчен капацитет за претоварване
  , за да се гарантира градската логистика и „последната миля“
  в рамките на градския възел или в близост до него. |
| --- | --- |

г)

до 31 декември 2040 г.: развитие на поне един мултимодален товарен терминал, който разполага с достатъчен капацитет за претоварване
  , за да се гарантира градската логистика и „последната миля“
  в рамките на градския възел или в близост до него.

, за да се гарантира градската логистика и „последната миля“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Изглежда рисковано да се предвиди създаването на мултимодални товарни терминали, без да се взема предвид динамиката на потоците на регионално равнище, и да се отговори възможно най-ефективно на нуждите на предприятията, като същевременно се вземат предвид наземните и техническите възможности на територията. Поради това се предлага да се подчертае ролята на тези платформи в областта на градската логистика.

Изменение 22

Изменение 22

Член 44, буква а)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | да подкрепят и насърчават декарбонизацията на транспорта чрез преминаване към превозни средства, кораби и въздухоплавателни средства с нулеви и ниски емисии и други новаторски и устойчиви транспортни и мрежови технологии, като Hyperloop; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

а)

да подкрепят и насърчават декарбонизацията на транспорта чрез преминаване към превозни средства, кораби и въздухоплавателни средства с нулеви и ниски емисии и други новаторски и устойчиви транспортни и мрежови технологии, като Hyperloop;

| а) | да подкрепят и насърчават декарбонизацията на транспорта чрез преминаване към превозни средства, кораби
  , железопътен подвижен състав
  и въздухоплавателни средства с нулеви и ниски емисии и други новаторски и устойчиви транспортни и мрежови технологии, като Hyperloop; |
| --- | --- |

а)

да подкрепят и насърчават декарбонизацията на транспорта чрез преминаване към превозни средства, кораби
  , железопътен подвижен състав
  и въздухоплавателни средства с нулеви и ниски емисии и други новаторски и устойчиви транспортни и мрежови технологии, като Hyperloop;

, железопътен подвижен състав

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Добре е да се насърчават технологичните иновации за всички видове транспорт, за да се постигнат целите на Европейския зелен пакт. Иновациите са възможни и желателни и в железопътния сектор, особено в участъците, освободени от прилагането на технически стандарти.

Изменение 23

Изменение 23

Член 44, буква а)

(нова буква)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | да насърчават научните изследвания и разработването на екологосъобразни и иновативни алтернативни решения в териториите, освободени от изискванията за технически мерки по TEN-T, като например острови и най-отдалечени региони; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

да насърчават научните изследвания и разработването на екологосъобразни и иновативни алтернативни решения в териториите, освободени от изискванията за технически мерки по TEN-T, като например острови и най-отдалечени региони;

да насърчават научните изследвания и разработването на екологосъобразни и иновативни алтернативни решения в териториите, освободени от изискванията за технически мерки по TEN-T, като например острови и най-отдалечени региони;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ако освобождаванията, предоставени на определени територии съгласно регламента или при поискване, позволяват да се гарантира правилното изграждане на TEN-T чрез адаптиране към териториалните предизвикателства, е целесъобразно да се насърчава появата на алтернативни технологични или енергийни решения, като тези територии се превърнат в иновационни лаборатории.

Изменение 24

Изменение 24

Член 52, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   „Форумът за коридора“ се учредява официално и негов председател е европейският координатор. Заинтересованите държави членки се споразумяват за членския състав на Форума за коридора за тяхната съответна част от европейския транспортен коридор и осигуряват представителство на ръководството на железопътния товарен превоз. | 2.   „Форумът за коридора“ се учредява официално и негов председател е европейският координатор. Заинтересованите държави членки се споразумяват за членския състав на Форума за коридора за тяхната съответна част от европейския транспортен коридор и осигуряват представителство на ръководството на железопътния товарен превоз,
  както и на регионалните и местните органи, дружествата и промишлеността, и градските възли на TEN-T
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   „Форумът за коридора“ се учредява официално и негов председател е европейският координатор. Заинтересованите държави членки се споразумяват за членския състав на Форума за коридора за тяхната съответна част от европейския транспортен коридор и осигуряват представителство на ръководството на железопътния товарен превоз.

2.   „Форумът за коридора“ се учредява официално и негов председател е европейският координатор. Заинтересованите държави членки се споразумяват за членския състав на Форума за коридора за тяхната съответна част от европейския транспортен коридор и осигуряват представителство на ръководството на железопътния товарен превоз,
  както и на регионалните и местните органи, дружествата и промишлеността, и градските възли на TEN-T
  .

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Регионалните органи осигуряват значителен дял от съфинансирането на проекти по TEN-T и разполагат с правомощия по отношение на планирането на мрежата и управлението на услугите за колективен транспорт на регионално равнище. Те са също така незаменим канал за предаване на нуждите на гражданите от мобилност. Поради това е полезно те да участват пълноценно в управлението на коридорите на TEN-T.

Изменение 25

Изменение 25

Член 52, параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 6.   Във връзка с работния план и неговото изпълнение европейският координатор
  може да
  се консултира
  с регионални и
  местни органи, управители на инфраструктура, транспортни оператори, по-специално с тези, които са членове на ръководството на железопътния товарен превоз, сектора за доставки, потребители на транспорта и представители на гражданското общество. Освен това европейският координатор, който отговаря за ERTMS, си сътрудничи тясно с Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и съвместното предприятие „Европейски железопътен транспорт“, а европейският координатор за европейското морско пространство — с Европейската агенция по морска безопасност. | 6.   Във връзка с работния план и неговото изпълнение европейският координатор се консултира с местни органи, управители на инфраструктура, транспортни оператори, по-специално с тези, които са членове на ръководството на железопътния товарен превоз, сектора за доставки, потребители на транспорта и представители на гражданското общество. Освен това европейският координатор, който отговаря за ERTMS, си сътрудничи тясно с Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и съвместното предприятие „Европейски железопътен транспорт“, а европейският координатор за европейското морско пространство — с Европейската агенция по морска безопасност. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

6.   Във връзка с работния план и неговото изпълнение европейският координатор
  може да
  се консултира
  с регионални и
  местни органи, управители на инфраструктура, транспортни оператори, по-специално с тези, които са членове на ръководството на железопътния товарен превоз, сектора за доставки, потребители на транспорта и представители на гражданското общество. Освен това европейският координатор, който отговаря за ERTMS, си сътрудничи тясно с Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и съвместното предприятие „Европейски железопътен транспорт“, а европейският координатор за европейското морско пространство — с Европейската агенция по морска безопасност.

6.   Във връзка с работния план и неговото изпълнение европейският координатор се консултира с местни органи, управители на инфраструктура, транспортни оператори, по-специално с тези, които са членове на ръководството на железопътния товарен превоз, сектора за доставки, потребители на транспорта и представители на гражданското общество. Освен това европейският координатор, който отговаря за ERTMS, си сътрудничи тясно с Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и съвместното предприятие „Европейски железопътен транспорт“, а европейският координатор за европейското морско пространство — с Европейската агенция по морска безопасност.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Всички координатори са въвели механизми за консултации с всички заинтересовани страни в рамките на своята сфера на действие. Това трябва да бъде взето предвид.

Изменение 26

Изменение 26

Член 53, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Работният план се изготвя в тясно сътрудничество със заинтересованите
  държави
  членки и след консултация с Форума за коридора и ръководството на железопътния товарен превоз или Консултативния форум за хоризонталните приоритети. Работният план на европейските транспортни коридори се одобрява от заинтересованите държави членки. Комисията представя работния план на Европейския парламент и на Съвета с информативна цел. | 2.   Работният план се изготвя в тясно сътрудничество
  с държавите
  членки и със заинтересованите
  регионални органи
  и след консултация с Форума за коридора и ръководството на железопътния товарен превоз или Консултативния форум за хоризонталните приоритети. Работният план на европейските транспортни коридори се одобрява от заинтересованите държави членки. Комисията представя работния план на Европейския парламент и на Съвета с информативна цел. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Работният план се изготвя в тясно сътрудничество със заинтересованите
  държави
  членки и след консултация с Форума за коридора и ръководството на железопътния товарен превоз или Консултативния форум за хоризонталните приоритети. Работният план на европейските транспортни коридори се одобрява от заинтересованите държави членки. Комисията представя работния план на Европейския парламент и на Съвета с информативна цел.

2.   Работният план се изготвя в тясно сътрудничество
  с държавите
  членки и със заинтересованите
  регионални органи
  и след консултация с Форума за коридора и ръководството на железопътния товарен превоз или Консултативния форум за хоризонталните приоритети. Работният план на европейските транспортни коридори се одобрява от заинтересованите държави членки. Комисията представя работния план на Европейския парламент и на Съвета с информативна цел.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Регионалните органи трябва да бъдат включени в изготвянето на работния план поради своята роля в изпълнението му и поради въздействието, което той оказва върху териториите им.

Изменение 27

Изменение 27

Член 56, параграф 1, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | изключва
  от широкообхватната мрежа морски пристанища и летища, ако се докаже, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под 85 % от съответния праг; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

изключва
  от широкообхватната мрежа морски пристанища и летища, ако се докаже, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под 85 % от съответния праг;

изключва

| б) | открива процедура по оказване на съдействие преди всяко изключване
  от широкообхватната мрежа
  на
  морски пристанища и летища, ако се докаже, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под 85 % от съответния праг.
  В контекста на процедурата по оказване на съдействие Комисията, в тясно сътрудничество с компетентните органи, взема предвид качествените показатели и евентуалните циклични фактори, които могат да обяснят спада в трафика по инфраструктурата. Промените в обема на транспорта, дължащи се на временни или извънредни фактори, не оправдават изключването от мрежата; |
| --- | --- |

б)

открива процедура по оказване на съдействие преди всяко изключване
  от широкообхватната мрежа
  на
  морски пристанища и летища, ако се докаже, че средната стойност на обема на техния трафик през последните шест години е под 85 % от съответния праг.
  В контекста на процедурата по оказване на съдействие Комисията, в тясно сътрудничество с компетентните органи, взема предвид качествените показатели и евентуалните циклични фактори, които могат да обяснят спада в трафика по инфраструктурата. Промените в обема на транспорта, дължащи се на временни или извънредни фактори, не оправдават изключването от мрежата;

открива процедура по оказване на съдействие преди всяко изключване

на

В контекста на процедурата по оказване на съдействие Комисията, в тясно сътрудничество с компетентните органи, взема предвид качествените показатели и евентуалните циклични фактори, които могат да обяснят спада в трафика по инфраструктурата. Промените в обема на транспорта, дължащи се на временни или извънредни фактори, не оправдават изключването от мрежата;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Като се имат предвид инвестициите, свързани с интеграцията на TEN-T, и свързаните с нея полезни процеси, по-специално по отношение на екологизирането на инфраструктурата, за предпочитане е да се избегне изключването на морски пристанища или летища от широкообхватната мрежа. Тъй като динамиката на потока обаче непрекъснато се развива, мрежата трябва да остане приспособима. Поради това се препоръчва вместо да се пристъпи към изключвания, да се започне процедура за оказване на съдействие, позволяваща по-подробна оценка на динамиката на съответното морско пристанище или летище, за да се реши дали то да бъде изключено от мрежата.

Изменение 28

Изменение 28

Член 57

Член 57

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 57



  Отношения с обществени и частни заинтересовани страни




  Ако е необходимо, в
  етапа на проектиране и изграждане на даден проект се спазват националните процедури относно участието и консултирането с регионалните и местните органи и гражданското общество, засегнати от проект от общ интерес. Комисията насърчава обмена на добри практики в това отношение, по-специално по отношение на консултирането и включването на хора в уязвимо положение. | Член 57



  Отношения с обществени и частни заинтересовани страни




  На
  етапа на проектиране и изграждане на даден проект се спазват националните процедури относно участието и консултирането с регионалните и местните органи и гражданското общество, засегнати от проект от общ интерес. Комисията насърчава обмена на добри практики в това отношение, по-специално по отношение на консултирането и включването на хора в уязвимо положение. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 57

Отношения с обществени и частни заинтересовани страни

Ако е необходимо, в
  етапа на проектиране и изграждане на даден проект се спазват националните процедури относно участието и консултирането с регионалните и местните органи и гражданското общество, засегнати от проект от общ интерес. Комисията насърчава обмена на добри практики в това отношение, по-специално по отношение на консултирането и включването на хора в уязвимо положение.

Член 57

Отношения с обществени и частни заинтересовани страни

На
  етапа на проектиране и изграждане на даден проект се спазват националните процедури относно участието и консултирането с регионалните и местните органи и гражданското общество, засегнати от проект от общ интерес. Комисията насърчава обмена на добри практики в това отношение, по-специално по отношение на консултирането и включването на хора в уязвимо положение.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Регионалните и местните органи трябва да бъдат включени, когато разработването на проект от общ интерес е от значение за тях.

Изменение 29

Изменение 29

Приложение V, точка 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| 4. | Ефективно функциониране на TEN-T: В ПУГМ следва надлежно да се вземе предвид въздействието на различните мерки в градовете върху транспортните потоци, както пътнически, така и товарни, върху трансевропейската транспортна мрежа, с цел да се гарантира безпрепятствен транзитен маршрут, обходен път или взаимосвързаност чрез и около градските възли, включително за превозни средства с нулеви емисии. Той включва по-специално действия за облекчаване на задръстванията, подобряване на пътната безопасност и премахване на участъците с недостатъчен капацитет, които засягат транспортните потоци по TEN-T. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

4.

Ефективно функциониране на TEN-T: В ПУГМ следва надлежно да се вземе предвид въздействието на различните мерки в градовете върху транспортните потоци, както пътнически, така и товарни, върху трансевропейската транспортна мрежа, с цел да се гарантира безпрепятствен транзитен маршрут, обходен път или взаимосвързаност чрез и около градските възли, включително за превозни средства с нулеви емисии. Той включва по-специално действия за облекчаване на задръстванията, подобряване на пътната безопасност и премахване на участъците с недостатъчен капацитет, които засягат транспортните потоци по TEN-T.

| 4. | Ефективно функциониране на TEN-T: В ПУГМ следва надлежно да се вземе предвид въздействието на различните мерки в градовете върху транспортните потоци, както пътнически, така и товарни, върху трансевропейската транспортна мрежа, с цел да се гарантира безпрепятствен транзитен маршрут, обходен път или взаимосвързаност чрез и около градските възли, включително за превозни средства с нулеви емисии. Той включва по-специално действия за облекчаване на задръстванията, подобряване на пътната безопасност и премахване на участъците с недостатъчен капацитет, които засягат транспортните потоци по TEN-T.
  Същевременно мерките по TEN-T следва да отчитат въздействието върху регионалните и местните транспортни потоци както за пътниците, така и за товарите. |
| --- | --- |

4.

Ефективно функциониране на TEN-T: В ПУГМ следва надлежно да се вземе предвид въздействието на различните мерки в градовете върху транспортните потоци, както пътнически, така и товарни, върху трансевропейската транспортна мрежа, с цел да се гарантира безпрепятствен транзитен маршрут, обходен път или взаимосвързаност чрез и около градските възли, включително за превозни средства с нулеви емисии. Той включва по-специално действия за облекчаване на задръстванията, подобряване на пътната безопасност и премахване на участъците с недостатъчен капацитет, които засягат транспортните потоци по TEN-T.
  Същевременно мерките по TEN-T следва да отчитат въздействието върху регионалните и местните транспортни потоци както за пътниците, така и за товарите.

Същевременно мерките по TEN-T следва да отчитат въздействието върху регионалните и местните транспортни потоци както за пътниците, така и за товарите.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Регионалните и местните транспортни потоци за пътници и товари си взаимодействат с транспортните потоци по международните коридори на TEN-T по двустранен начин. Ето защо въздействието на мерките следва да отчита и двете страни, така че да се гарантира система на безпроблемно движение с ефективни връзки от началната точка до крайното местоназначение.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

| 1. | подкрепя общото съдържание на предложението на Комисията; счита, че е от съществено значение да има регламент, посредством който да се създаде стратегия за планиране на транспортната инфраструктура на европейско равнище. Само по този начин може да се гарантира задоволително равнище на сближаване, координация и оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

1.

подкрепя общото съдържание на предложението на Комисията; счита, че е от съществено значение да има регламент, посредством който да се създаде стратегия за планиране на транспортната инфраструктура на европейско равнище. Само по този начин може да се гарантира задоволително равнище на сближаване, координация и оперативна съвместимост;

| 2. | счита, че транснационалното измерение на TEN-T носи голяма добавена стойност на европейско равнище. Регионалните и местните органи на управление могат да потвърдят социално-икономическите ползи от трансграничните проекти на тяхна територия; |
| --- | --- |

2.

счита, че транснационалното измерение на TEN-T носи голяма добавена стойност на европейско равнище. Регионалните и местните органи на управление могат да потвърдят социално-икономическите ползи от трансграничните проекти на тяхна територия;

| 3. | отбелязва геополитическите последици от руската агресия в Украйна и необходимостта от преодоляване на уязвимостта на европейската транспортна система, която понастоящем е частично откъсната от световния пазар, по-специално този на храните; подкрепя спирането на европейските инвестиции в рамките на мрежата TEN-T за проекти, включващи Русия и Беларус, но призовава за развитието на по-добри железопътни връзки с Украйна, по-специално за улесняване на транспорта на основни суровини. В този контекст приветства планираното увеличение на бюджета на Механизма за свързване на Европа (МСЕ); |
| --- | --- |

3.

отбелязва геополитическите последици от руската агресия в Украйна и необходимостта от преодоляване на уязвимостта на европейската транспортна система, която понастоящем е частично откъсната от световния пазар, по-специално този на храните; подкрепя спирането на европейските инвестиции в рамките на мрежата TEN-T за проекти, включващи Русия и Беларус, но призовава за развитието на по-добри железопътни връзки с Украйна, по-специално за улесняване на транспорта на основни суровини. В този контекст приветства планираното увеличение на бюджета на Механизма за свързване на Европа (МСЕ);

| 4. | приветства целите на TEN-T; подчертава, че регламентът допринася по ключов начин за борбата с изменението на климата, по-специално чрез подкрепа за развитието на най-благоприятните за тази цел видове транспорт; същевременно подчертава необходимостта да се гарантира адаптирането на транспортната инфраструктура към последиците от изменението на климата и към появата на нови рискове; |
| --- | --- |

4.

приветства целите на TEN-T; подчертава, че регламентът допринася по ключов начин за борбата с изменението на климата, по-специално чрез подкрепа за развитието на най-благоприятните за тази цел видове транспорт; същевременно подчертава необходимостта да се гарантира адаптирането на транспортната инфраструктура към последиците от изменението на климата и към появата на нови рискове;

Териториално сближаване

Териториално сближаване

| 5. | приветства потвърждаването на териториалното сближаване като приоритетна цел на регламента за цялата централна мрежа, разширената централна мрежа и широкообхватната мрежа; поради тази причина отбелязва, че TEN-T следва препоръката от Осмия доклад за сближаването за това, че всяка политика на ЕС следва да допринася за европейското сближаване; |
| --- | --- |

5.

приветства потвърждаването на териториалното сближаване като приоритетна цел на регламента за цялата централна мрежа, разширената централна мрежа и широкообхватната мрежа; поради тази причина отбелязва, че TEN-T следва препоръката от Осмия доклад за сближаването за това, че всяка политика на ЕС следва да допринася за европейското сближаване;

| 6. | призовава Комисията да даде определение за принципа „ненанасяне на вреда на сближаването“, разработен в Осмия доклад за сближаването, за да се даде възможност да се контролира неговото прилагане по отношение на TEN-T и по-специално при проектите от общ интерес; |
| --- | --- |

6.

призовава Комисията да даде определение за принципа „ненанасяне на вреда на сближаването“, разработен в Осмия доклад за сближаването, за да се даде възможност да се контролира неговото прилагане по отношение на TEN-T и по-специално при проектите от общ интерес;

| 7. | счита, че TEN-T трябва да отчита разнообразните предизвикателства, пред които са изправени регионите на ЕС; във връзка с това приветства вниманието, отделено на селските, отдалечените, планинските, слабо населените, периферните, островните и най-отдалечените региони и припомня, че регионите, които не са обхванати от тези категории, също се характеризират с голямо разнообразие от територии и предизвикателства, пред които са изправени; |
| --- | --- |

7.

счита, че TEN-T трябва да отчита разнообразните предизвикателства, пред които са изправени регионите на ЕС; във връзка с това приветства вниманието, отделено на селските, отдалечените, планинските, слабо населените, периферните, островните и най-отдалечените региони и припомня, че регионите, които не са обхванати от тези категории, също се характеризират с голямо разнообразие от територии и предизвикателства, пред които са изправени;

| 8. | припомня, че постигането на целта за териториално сближаване изисква мрежата като цяло да установи силна и ефективна връзка с вторичните транспортни мрежи извън рамките на TEN-T; |
| --- | --- |

8.

припомня, че постигането на целта за териториално сближаване изисква мрежата като цяло да установи силна и ефективна връзка с вторичните транспортни мрежи извън рамките на TEN-T;

| 9. | отчита значението на общите и амбициозни технически мерки за гарантиране на непрекъснатостта и оперативната съвместимост на мрежата; посочва обаче, че разнообразието на европейските региони затруднява спазването на графика за прилагане на техническите стандарти, определени в предложението на Комисията, по-специално изискванията за минимална скорост, електрификация и междурелсие за железопътните участъци, чието прилагане би изисквало твърде много инвестиции; |
| --- | --- |

9.

отчита значението на общите и амбициозни технически мерки за гарантиране на непрекъснатостта и оперативната съвместимост на мрежата; посочва обаче, че разнообразието на европейските региони затруднява спазването на графика за прилагане на техническите стандарти, определени в предложението на Комисията, по-специално изискванията за минимална скорост, електрификация и междурелсие за железопътните участъци, чието прилагане би изисквало твърде много инвестиции;

| 10. | посочва, че в допълнение към големите европейски транспортни оси на основната и широкообхватната мрежа изграждането на липсващите връзки на регионално равнище също може да допринесе значително за разширяването на трансграничните железопътни връзки. Чрез по-добро свързване на граничните региони Европа ще стане значително по-свързана и ще предложи на гражданите възможност за екологосъобразна, трансгранична мобилност. |
| --- | --- |

10.

посочва, че в допълнение към големите европейски транспортни оси на основната и широкообхватната мрежа изграждането на липсващите връзки на регионално равнище също може да допринесе значително за разширяването на трансграничните железопътни връзки. Чрез по-добро свързване на граничните региони Европа ще стане значително по-свързана и ще предложи на гражданите възможност за екологосъобразна, трансгранична мобилност.

Управление

Управление

| 11. | подчертава, че регионалните и местните органи допринасят активно за планирането и финансирането на транспортната инфраструктура на своите територии, някои от които са част от TEN-T; поради тази причина призовава за това те да бъдат по-активно ангажирани в схемата за управление на TEN-T, по-специално като бъдат включени пълноценно във Форума за коридора, а не просто като наблюдатели, каквато е ролята им понастоящем; |
| --- | --- |

11.

подчертава, че регионалните и местните органи допринасят активно за планирането и финансирането на транспортната инфраструктура на своите територии, някои от които са част от TEN-T; поради тази причина призовава за това те да бъдат по-активно ангажирани в схемата за управление на TEN-T, по-специално като бъдат включени пълноценно във Форума за коридора, а не просто като наблюдатели, каквато е ролята им понастоящем;

| 12. | признава обаче, че въпреки тези възможни подобрения предложението на Европейската комисия зачита принципа на субсидиарност: трансевропейската транспортна мрежа действително носи неоспорима европейска добавена стойност през границите на държавите членки, като съгласува усилията за планиране на държавите, регионите и градовете, по-специално чрез засилената роля на градските възли в проекта за регламент; |
| --- | --- |

12.

признава обаче, че въпреки тези възможни подобрения предложението на Европейската комисия зачита принципа на субсидиарност: трансевропейската транспортна мрежа действително носи неоспорима европейска добавена стойност през границите на държавите членки, като съгласува усилията за планиране на държавите, регионите и градовете, по-специално чрез засилената роля на градските възли в проекта за регламент;

| 13. | отбелязва многобройни примери за трансгранични участъци, при които изпълнението е отрицателно повлияно от липсата на политическо внимание на национално равнище, липсата на координация и от обременяващи несъгласувани административни процедури; |
| --- | --- |

13.

отбелязва многобройни примери за трансгранични участъци, при които изпълнението е отрицателно повлияно от липсата на политическо внимание на национално равнище, липсата на координация и от обременяващи несъгласувани административни процедури;

| 14. | призовава за значително укрепване на управлението на TEN-T, за да се улесни нейното изграждане, по-специално по отношение на липсващите трансгранични връзки; във връзка с това приветства предложенията на Комисията, които имат за цел да се укрепи ролята на координаторите и да се насърчи съгласуването на националните планове с европейските политики; |
| --- | --- |

14.

призовава за значително укрепване на управлението на TEN-T, за да се улесни нейното изграждане, по-специално по отношение на липсващите трансгранични връзки; във връзка с това приветства предложенията на Комисията, които имат за цел да се укрепи ролята на координаторите и да се насърчи съгласуването на националните планове с европейските политики;

| 15. | счита, че сливането на коридорите на основната мрежа и коридорите за железопътен товарен превоз в рамките на европейските транспортни коридори подобрява значително управлението на мрежата и следва да доведе до по-добра координация и изпълнение; във връзка с това изразява учудване, че предвиденото в предложението на Комисията привеждане в съответствие не обхваща морските пристанища, разположени по протежение на коридорите за железопътен товарен превоз; |
| --- | --- |

15.

счита, че сливането на коридорите на основната мрежа и коридорите за железопътен товарен превоз в рамките на европейските транспортни коридори подобрява значително управлението на мрежата и следва да доведе до по-добра координация и изпълнение; във връзка с това изразява учудване, че предвиденото в предложението на Комисията привеждане в съответствие не обхваща морските пристанища, разположени по протежение на коридорите за железопътен товарен превоз;

Градски възли

Градски възли

| 16. | припомня, че устойчивостта на градската мобилност, заедно с устойчивостта на пътуванията на дълги разстояния, е ключов елемент за постигането на целите на TEN-T и в по-широк план на целите на Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

16.

припомня, че устойчивостта на градската мобилност, заедно с устойчивостта на пътуванията на дълги разстояния, е ключов елемент за постигането на целите на TEN-T и в по-широк план на целите на Европейския зелен пакт;

| 17. | подчертава, че в третия доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) политиките за градоустройствено планиране, по-специално градската мобилност, се определят като възможност за намаляване на емисиите на парникови газове; във връзка с това изтъква значението на активната мобилност, чието развитие изисква съгласувана инфраструктура на равнището на градските възли; |
| --- | --- |

17.

подчертава, че в третия доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) политиките за градоустройствено планиране, по-специално градската мобилност, се определят като възможност за намаляване на емисиите на парникови газове; във връзка с това изтъква значението на активната мобилност, чието развитие изисква съгласувана инфраструктура на равнището на градските възли;

| 18. | отбелязва необходимостта от създаване на планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ); счита, че ПУГМ допринасят за укрепването на модел на многостепенно управление чрез интегриране на стратегиите за планиране на мобилността и териториалното планиране на местно и регионално равнище в рамките на TEN-T; |
| --- | --- |

18.

отбелязва необходимостта от създаване на планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ); счита, че ПУГМ допринасят за укрепването на модел на многостепенно управление чрез интегриране на стратегиите за планиране на мобилността и териториалното планиране на местно и регионално равнище в рамките на TEN-T;

| 19. | посочва, че следва да се възприеме подход, който е по-добре съобразен с особеностите на слабо населените и островните региони; |
| --- | --- |

19.

посочва, че следва да се възприеме подход, който е по-добре съобразен с особеностите на слабо населените и островните региони;

| 20. | предлага в критериите за планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ) да се постави акцент върху гъвкавостта, така че тези планове да могат да бъдат успешно интегрирани в съществуващите планове. Градските възли не бива да бъдат обременявани от широкомащабно предоставяне на данни и свързаните с него процедури. Броят на градските възли се увеличава, така че финансирането от ЕС за такива възли трябва да бъде съответно увеличено; |
| --- | --- |

20.

предлага в критериите за планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ) да се постави акцент върху гъвкавостта, така че тези планове да могат да бъдат успешно интегрирани в съществуващите планове. Градските възли не бива да бъдат обременявани от широкомащабно предоставяне на данни и свързаните с него процедури. Броят на градските възли се увеличава, така че финансирането от ЕС за такива възли трябва да бъде съответно увеличено;

Видове транспорт

Видове транспорт

| 21. | припомня, че водният и железопътният транспорт са благоприятни за климата видове транспорт; поради тази причина насърчава тяхното развитие в рамките на TEN-T; |
| --- | --- |

21.

припомня, че водният и железопътният транспорт са благоприятни за климата видове транспорт; поради тази причина насърчава тяхното развитие в рамките на TEN-T;

| 22. | приветства значителните подобрения в управлението на железопътната инфраструктура, но подчертава, че все още предстои да бъдат положени усилия по отношение на оперативната съвместимост и непрекъснатостта, за да се изгради ефективна железопътна мрежа за товарни превози и пътници на европейско равнище; |
| --- | --- |

22.

приветства значителните подобрения в управлението на железопътната инфраструктура, но подчертава, че все още предстои да бъдат положени усилия по отношение на оперативната съвместимост и непрекъснатостта, за да се изгради ефективна железопътна мрежа за товарни превози и пътници на европейско равнище;

| 23. | приветства укрепването на морския стълб на TEN-T и по-специално разширяването на допустимостта за финансиране за всички морски участъци между пристанищата на TEN-T, което би трябвало да улесни развитието на каботажа, за да се насърчи преминаването от автомобилен към морски транспорт и свързаността на островните и най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

23.

приветства укрепването на морския стълб на TEN-T и по-специално разширяването на допустимостта за финансиране за всички морски участъци между пристанищата на TEN-T, което би трябвало да улесни развитието на каботажа, за да се насърчи преминаването от автомобилен към морски транспорт и свързаността на островните и най-отдалечените региони;

Финансиране на TEN-T

Финансиране на TEN-T

| 24. | обръща внимание на факта, че навременното завършване на TEN-T е приоритет за регионалните и местните органи; подчертава обаче, че бюджетът на Механизма за свързване на Европа остава недостатъчен с оглед на размера на сумите, които трябва да бъдат мобилизирани, и изразява съжаление, че за много региони е невъзможно да използват структурните фондове, за да помогнат за запълването на този недостиг на финансиране; освен това оценката на икономическата целесъобразност на проектите от общ интерес следва да отчита, освен анализа на ползите и разходите, различните социално-икономически и географски условия в държавите членки, като разстоянията и обема на трафика, както и по-широкото икономическо въздействие на проектите. Трябва да се обърне внимание и на осъществимостта на изискванията, наложени на държавите членки по отношение на времето и финансовите условия; |
| --- | --- |

24.

обръща внимание на факта, че навременното завършване на TEN-T е приоритет за регионалните и местните органи; подчертава обаче, че бюджетът на Механизма за свързване на Европа остава недостатъчен с оглед на размера на сумите, които трябва да бъдат мобилизирани, и изразява съжаление, че за много региони е невъзможно да използват структурните фондове, за да помогнат за запълването на този недостиг на финансиране; освен това оценката на икономическата целесъобразност на проектите от общ интерес следва да отчита, освен анализа на ползите и разходите, различните социално-икономически и географски условия в държавите членки, като разстоянията и обема на трафика, както и по-широкото икономическо въздействие на проектите. Трябва да се обърне внимание и на осъществимостта на изискванията, наложени на държавите членки по отношение на времето и финансовите условия;

| 25. | отбелязва, че в третия доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) се препоръчва да се насърчава изборът на по-ефикасна от гледна точка на климата мобилност; поради тази причина изразява съжаление относно липсата на механизъм за насърчаване на преминаването към най-благоприятните за климата видове транспорт; |
| --- | --- |

25.

отбелязва, че в третия доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) се препоръчва да се насърчава изборът на по-ефикасна от гледна точка на климата мобилност; поради тази причина изразява съжаление относно липсата на механизъм за насърчаване на преминаването към най-благоприятните за климата видове транспорт;

| 26. | подчертава нуждата от финансова подкрепа за поддръжката на TEN-T през целия жизнен цикъл на проекта и необходимостта да се гарантира дългосрочната устойчивост на финансирането на транспортната инфраструктура; |
| --- | --- |

26.

подчертава нуждата от финансова подкрепа за поддръжката на TEN-T през целия жизнен цикъл на проекта и необходимостта да се гарантира дългосрочната устойчивост на финансирането на транспортната инфраструктура;

План за действие за насърчаване на железопътния и трансграничен пътнически превоз на дълги разстояния

План за действие за насърчаване на железопътния и трансграничен пътнически превоз на дълги разстояния

| 27. | приветства факта, че планът за действие насърчава създаването на единна европейска рамка и премахването на оставащите пречки пред трансграничните железопътни услуги и железопътните услуги на дълги разстояния; |
| --- | --- |

27.

приветства факта, че планът за действие насърчава създаването на единна европейска рамка и премахването на оставащите пречки пред трансграничните железопътни услуги и железопътните услуги на дълги разстояния;

| 28. | подчертава ключовата роля на нощните влакове за постигането на целите на плана за действие; |
| --- | --- |

28.

подчертава ключовата роля на нощните влакове за постигането на целите на плана за действие;

| 29. | счита, че насърчаването на железопътния и трансграничен пътнически транспорт изисква разработването на инструменти за стимулиране и финансиране на европейско равнище, както и гарантирането на еднакви условия на конкуренция с въздушния транспорт; |
| --- | --- |

29.

счита, че насърчаването на железопътния и трансграничен пътнически транспорт изисква разработването на инструменти за стимулиране и финансиране на европейско равнище, както и гарантирането на еднакви условия на конкуренция с въздушния транспорт;

| 30. | подчертава интереса на регионалните и местните органи на управление към постигането на тези цели и в тази връзка ще обърне внимание на планираното от Комисията законодателно предложение за улесняване на използването на билети за железопътен транспорт от потребителите. |
| --- | --- |

30.

подчертава интереса на регионалните и местните органи на управление към постигането на тези цели и в тази връзка ще обърне внимание на планираното от Комисията законодателно предложение за улесняване на използването на билети за железопътен транспорт от потребителите.

Брюксел, 11 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/83

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Енергиен пакет относно природния газ, водорода и емисиите на метан

(2022/C 498/13)

| Докладчик: | Jakub CHEŁSTOWSKI (ЕКР/PL), маршал на Силезкото воеводство |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за вътрешните пазари на възобновяеми газове и природен газ и на водород
  COM (2021) 803 final (наричана по-долу новата директива за природния газ)
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вътрешните пазари на възобновяем и природен газ и на водород
  COM (2021) 804 final (наричан по-долу новия регламент за природния газ)
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за намаляване на емисиите на метан в сектора на енергетиката и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/942
  COM (2021) 805 final (наричан по-долу Регламента за метана) |

Докладчик:

Jakub CHEŁSTOWSKI (ЕКР/PL), маршал на Силезкото воеводство

Отправни документи:

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за вътрешните пазари на възобновяеми газове и природен газ и на водород

COM (2021) 803 final (наричана по-долу новата директива за природния газ)

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вътрешните пазари на възобновяем и природен газ и на водород

COM (2021) 804 final (наричан по-долу новия регламент за природния газ)

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за намаляване на емисиите на метан в сектора на енергетиката и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/942

COM (2021) 805 final (наричан по-долу Регламента за метана)

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за вътрешните пазари на възобновяеми газове и природен газ и на водород

COM (2021) 803 final

Изменение 1

Съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] всички участници на пазара да отчитат преходната роля на газа от изкопаеми източници
  при планирането на своите дейности
  , за да се избегне възникването на зависимост и да се гарантира постепенното и навременно преустановяване на използването на газ от изкопаеми източници, по-специално във всички съответни промишлени сектори и за целите на отоплението. | [...] всички участници на пазара да отчитат преходната роля на газа от изкопаеми източници
  , за да се гарантира, че новоизградената инфраструктура за природен газ е подходяща за нисковъглеродни и възобновяеми газове
  , за да се избегне възникването на зависимост
  по време на амортизационния ѝ период
  и да се гарантира постепенното и навременно преустановяване на използването на газ от изкопаеми източници, по-специално във всички съответни промишлени сектори и за целите на отоплението. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] всички участници на пазара да отчитат преходната роля на газа от изкопаеми източници
  при планирането на своите дейности
  , за да се избегне възникването на зависимост и да се гарантира постепенното и навременно преустановяване на използването на газ от изкопаеми източници, по-специално във всички съответни промишлени сектори и за целите на отоплението.

[...] всички участници на пазара да отчитат преходната роля на газа от изкопаеми източници
  , за да се гарантира, че новоизградената инфраструктура за природен газ е подходяща за нисковъглеродни и възобновяеми газове
  , за да се избегне възникването на зависимост
  по време на амортизационния ѝ период
  и да се гарантира постепенното и навременно преустановяване на използването на газ от изкопаеми източници, по-специално във всички съответни промишлени сектори и за целите на отоплението.

Изложение на мотивите

За да се увеличи използването на декарбонизирани газове, от съществено значение е в инвестиционните планове за нова газова инфраструктура, включително тръбопроводи, терминали за ВПГ и съоръжения за съхранение на газ, проектирането и изграждането на инфраструктурата да се вземат предвид по такъв начин, че тя да бъде адаптирана към декарбонизираните газове от началото на експлоатацията.

Изменение 2

Съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (...) Въпреки това нисковъглеродните горива (LCF), например нисковъглеродният водород (LCH), могат да играят роля в енергийния преход, особено в краткосрочен и средносрочен план, за постигане на бързо намаляване на емисиите от съществуващите горива и за подпомагане на разгръщането на възобновяеми горива, като например възобновяем водород. За да се подкрепи преходът, е необходимо да се установи праг относно намаленията на емисиите на парникови газове за нисковъглероден водород и нисковъглеродни синтетични газообразни горива. (...) | [...] Въпреки това нисковъглеродните горива (LCF), например нисковъглеродният водород (LCH), могат да играят роля в енергийния преход, особено в краткосрочен и средносрочен план, за постигане на бързо намаляване на емисиите от съществуващите горива и за подпомагане на разгръщането на възобновяеми горива, като например възобновяем водород.
  Друго важно възобновяемо гориво за постигане на целите в областта на климата е биометанът, който е относително лесно съвместим с настоящата инфраструктура за природен газ (съвместимо въглеводородно биогориво), а ЕС има голям вътрешен потенциал за производството му. За да се гарантира развитието на пазара на биометан, държавите членки следва да се стремят по-специално да осъществят инвестиции в съответствие с принципа на каскадно използване на биомасата с оглед на значително увеличаване на производството на биогаз и биометан в разпръснати форми от налични отпадъци в сектори като селското стопанство, горското стопанство и общинското управление. Следва да бъдат изключени отглеждането на растителни култури за изключително използване в съоръжения за биогаз и изграждането на съоръжения за биогаз, които зависят от поддържането на масово животновъдство.
  За да се подкрепи преходът, е необходимо да се установи праг относно намаленията на емисиите на парникови газове за нисковъглероден водород и нисковъглеродни синтетични газообразни горива. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(...) Въпреки това нисковъглеродните горива (LCF), например нисковъглеродният водород (LCH), могат да играят роля в енергийния преход, особено в краткосрочен и средносрочен план, за постигане на бързо намаляване на емисиите от съществуващите горива и за подпомагане на разгръщането на възобновяеми горива, като например възобновяем водород. За да се подкрепи преходът, е необходимо да се установи праг относно намаленията на емисиите на парникови газове за нисковъглероден водород и нисковъглеродни синтетични газообразни горива. (...)

[...] Въпреки това нисковъглеродните горива (LCF), например нисковъглеродният водород (LCH), могат да играят роля в енергийния преход, особено в краткосрочен и средносрочен план, за постигане на бързо намаляване на емисиите от съществуващите горива и за подпомагане на разгръщането на възобновяеми горива, като например възобновяем водород.
  Друго важно възобновяемо гориво за постигане на целите в областта на климата е биометанът, който е относително лесно съвместим с настоящата инфраструктура за природен газ (съвместимо въглеводородно биогориво), а ЕС има голям вътрешен потенциал за производството му. За да се гарантира развитието на пазара на биометан, държавите членки следва да се стремят по-специално да осъществят инвестиции в съответствие с принципа на каскадно използване на биомасата с оглед на значително увеличаване на производството на биогаз и биометан в разпръснати форми от налични отпадъци в сектори като селското стопанство, горското стопанство и общинското управление. Следва да бъдат изключени отглеждането на растителни култури за изключително използване в съоръжения за биогаз и изграждането на съоръжения за биогаз, които зависят от поддържането на масово животновъдство.
  За да се подкрепи преходът, е необходимо да се установи праг относно намаленията на емисиите на парникови газове за нисковъглероден водород и нисковъглеродни синтетични газообразни горива.

Изложение на мотивите

Развитието на сектора на биогаза и биометана е важно в краткосрочен план за частично намаляване на зависимостта от доставките на природен газ от Русия, както и за развитието на местните енергийни общности в сектори като селското стопанство, горското стопанство или общинското управление, където отпадъците могат да бъдат преобразувани в производствен субстрат. Следва обаче изрично да се поясни, че може да се изгаря само вече наличният биометан. Трябва да бъдат изключени отглеждането на растителни култури за използване в съоръженията за биогаз и поддържането на масово животновъдство само с цел получаване на биогаз и биометан за енергийни цели, тъй като възпрепятстват екологичния преход.

Изменение 3

Съображение 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] Въпреки че електрификацията е ключов елемент от екологичния преход, в бъдеще ще продължава да има потребление на природен газ за битови нужди, включително на нарастващи количества газ от възобновяеми източници. | [...] Въпреки че електрификацията е ключов елемент от екологичния преход, в бъдеще ще продължава да има потребление на природен газ за битови нужди, включително на нарастващи количества газ от възобновяеми източници.
  За да се гарантира, че домакинствата са в състояние да приемат и използват възобновяеми газове, държавите членки, в сътрудничество с Европейската комисия, започват диалог със заинтересованите страни на пазара относно технологичната наличност на подходящи уреди, както и относно потенциалните разходи за тяхното внедряване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] Въпреки че електрификацията е ключов елемент от екологичния преход, в бъдеще ще продължава да има потребление на природен газ за битови нужди, включително на нарастващи количества газ от възобновяеми източници.

[...] Въпреки че електрификацията е ключов елемент от екологичния преход, в бъдеще ще продължава да има потребление на природен газ за битови нужди, включително на нарастващи количества газ от възобновяеми източници.
  За да се гарантира, че домакинствата са в състояние да приемат и използват възобновяеми газове, държавите членки, в сътрудничество с Европейската комисия, започват диалог със заинтересованите страни на пазара относно технологичната наличност на подходящи уреди, както и относно потенциалните разходи за тяхното внедряване.

Изложение на мотивите

На развития пазар на декарбонизиран газ трябва да се вземат предвид клиентите на дребно: домакинствата и някои МСП. Без модернизиране или закупуване на ново оборудване за отопление и охлаждане крайните потребители ще имат технически затруднения или няма да могат да преминат от изкопаеми горива към декарбонизирани газове.

Изменение 4

Съображение 108

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] търсене и предлагане, инфраструктура за транспортиране, качество на услугите, трансгранична търговия, инвестиции, потребителски цени, ликвидност на пазара. | [...] търсене и предлагане, инфраструктура за транспортиране, качество на услугите, трансгранична търговия, инвестиции, потребителски цени, ликвидност на пазара.
  Прозрачността на пазара следва да включва и подробно определяне на разходите за изграждане на нова инфраструктура за декарбонизирани газове във всички държави членки. Поради това националните регулаторни органи, в сътрудничество с националните мрежови оператори, следва да направят подробни икономически изчисления на бъдещите инвестиционни разходи за разширяването на декарбонизираната газова инфраструктура.


  Това ще даде възможност за реалистично планиране на развитието на мрежата, за установяване на потенциалния недостиг на финансиране и за гарантиране, че тарифните политики могат да бъдат оформени така, че да са от полза както за операторите, така и за потребителите. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] търсене и предлагане, инфраструктура за транспортиране, качество на услугите, трансгранична търговия, инвестиции, потребителски цени, ликвидност на пазара.

[...] търсене и предлагане, инфраструктура за транспортиране, качество на услугите, трансгранична търговия, инвестиции, потребителски цени, ликвидност на пазара.
  Прозрачността на пазара следва да включва и подробно определяне на разходите за изграждане на нова инфраструктура за декарбонизирани газове във всички държави членки. Поради това националните регулаторни органи, в сътрудничество с националните мрежови оператори, следва да направят подробни икономически изчисления на бъдещите инвестиционни разходи за разширяването на декарбонизираната газова инфраструктура.


  Това ще даде възможност за реалистично планиране на развитието на мрежата, за установяване на потенциалния недостиг на финансиране и за гарантиране, че тарифните политики могат да бъдат оформени така, че да са от полза както за операторите, така и за потребителите.

Изложение на мотивите

Разходите за изграждане на инфраструктура за декарбонизирани газове може да се различават значително в отделните държави членки. Следва да се вземат предвид местните разходи, за да се планира правилно развитието на пазара на нисковъглеродни и възобновяеми газове.

Изменение 5

Член 4, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] при определянето на цените за доставка на природен газ за енергийно бедните или уязвимите битови клиенти. Тези публични намеси са обвързани с условията, посочени в параграфи 4 и 5. | [...] при определянето на цените за доставка на природен газ за енергийно бедните или уязвимите битови клиенти
  или за защитените клиенти съгласно определението в Регламент (ЕС) 2017/1938
  . Тези публични намеси са обвързани с условията, посочени в параграфи 4 и 5.


  В случай на дългосрочно значително увеличение на цените интервенциите, които отговарят на критериите, посочени в параграфи 4 и 5, могат да бъдат разширени, така че да обхванат различна група клиенти, за да се избегнат отрицателните последици от енергийната бедност. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] при определянето на цените за доставка на природен газ за енергийно бедните или уязвимите битови клиенти. Тези публични намеси са обвързани с условията, посочени в параграфи 4 и 5.

[...] при определянето на цените за доставка на природен газ за енергийно бедните или уязвимите битови клиенти
  или за защитените клиенти съгласно определението в Регламент (ЕС) 2017/1938
  . Тези публични намеси са обвързани с условията, посочени в параграфи 4 и 5.

В случай на дългосрочно значително увеличение на цените интервенциите, които отговарят на критериите, посочени в параграфи 4 и 5, могат да бъдат разширени, така че да обхванат различна група клиенти, за да се избегнат отрицателните последици от енергийната бедност.

Изложение на мотивите

Предложението на ЕК е твърде ограничено в случай на рязко покачване на цените. Изменението се отнася до възможността за добавяне на категории защитени клиенти, както са определени в регламента относно сигурността на доставките на газ (2017/1938).

Изменение 6

Член 8, параграф 11 (нов параграф)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 11.
     
  За да могат да докажат на крайните клиенти количеството енергия от възобновяеми източници в енергийния микс на даден доставчик на възобновяеми или нисковъглеродни горива по отношение на енергията, предлагана на пазара и предоставяна на потребителите въз основа на договори, държавите членки гарантират, че гаранции за произход във връзка с газ могат да бъдат издавани по искане на производител на възобновяеми или нисковъглеродни горива в съответствие с член 19, параграф 7, подточка ii) от Директива (ЕС) 2018/2001, включително биогаз, биометан, водород, амоняк, метанол и синтетични газообразни горива; освен това е изключително важно крайните клиенти да осъзнават значението на екологичния преход и да са запознати с различните видове възобновяеми или нисковъглеродни горива и с правото си да поискат гаранции за произход; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

11.
     
  За да могат да докажат на крайните клиенти количеството енергия от възобновяеми източници в енергийния микс на даден доставчик на възобновяеми или нисковъглеродни горива по отношение на енергията, предлагана на пазара и предоставяна на потребителите въз основа на договори, държавите членки гарантират, че гаранции за произход във връзка с газ могат да бъдат издавани по искане на производител на възобновяеми или нисковъглеродни горива в съответствие с член 19, параграф 7, подточка ii) от Директива (ЕС) 2018/2001, включително биогаз, биометан, водород, амоняк, метанол и синтетични газообразни горива; освен това е изключително важно крайните клиенти да осъзнават значението на екологичния преход и да са запознати с различните видове възобновяеми или нисковъглеродни горива и с правото си да поискат гаранции за произход;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Развитието на свързан европейски пазар за нисковъглеродни и възобновяеми горива ще изисква използването на инструменти за предоставяне на информация за произхода на газовете, произвеждани и доставяни на крайните клиенти.

Изменение 7

Изменение 7

Член 10, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] търговски правила и правилата за балансиране. Във връзка с това държавите членки предприемат всички мерки, необходими, за да се гарантира, че административните процедури не дискриминират доставчиците, които вече са регистрирани в друга държава членка. | [...] търговски правила и правилата за балансиране
  и разрешенията, изисквани съгласно член 7, параграф 2 от регулаторния орган на държавата членка, в която се извършва доставката на газ.
  Във връзка с това държавите членки предприемат всички мерки, необходими, за да се гарантира, че административните процедури не дискриминират доставчиците, които вече са регистрирани в друга държава членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] търговски правила и правилата за балансиране. Във връзка с това държавите членки предприемат всички мерки, необходими, за да се гарантира, че административните процедури не дискриминират доставчиците, които вече са регистрирани в друга държава членка.

[...] търговски правила и правилата за балансиране
  и разрешенията, изисквани съгласно член 7, параграф 2 от регулаторния орган на държавата членка, в която се извършва доставката на газ.
  Във връзка с това държавите членки предприемат всички мерки, необходими, за да се гарантира, че административните процедури не дискриминират доставчиците, които вече са регистрирани в друга държава членка.

и разрешенията, изисквани съгласно член 7, параграф 2 от регулаторния орган на държавата членка, в която се извършва доставката на газ.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Изискването доставчиците да спазват стандартите в държавите членки гарантира сигурността на доставките за клиентите. Останалата част от разпоредбата гарантира, че тези стандарти не са дискриминационни.

Изменение 8

Изменение 8

Член 26

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] съоръженията за производство на възобновяеми и нисковъглеродни газове са свързани към разпределителни или преносни мрежи. | [...] съоръженията за производство на възобновяеми и нисковъглеродни газове са свързани към разпределителни или преносни мрежи
  , ако въз основа на националните планове за развитие в съответствие с член 51 те се считат за полезни
  .
  Държавите членки гарантират, че са въведени необходимите механизми за осигуряване на справедливо и пропорционално поделяне на разходите, произтичащи от свързването на нови инсталации, произвеждащи възобновяеми и нисковъглеродни газове. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] съоръженията за производство на възобновяеми и нисковъглеродни газове са свързани към разпределителни или преносни мрежи.

[...] съоръженията за производство на възобновяеми и нисковъглеродни газове са свързани към разпределителни или преносни мрежи
  , ако въз основа на националните планове за развитие в съответствие с член 51 те се считат за полезни
  .
  Държавите членки гарантират, че са въведени необходимите механизми за осигуряване на справедливо и пропорционално поделяне на разходите, произтичащи от свързването на нови инсталации, произвеждащи възобновяеми и нисковъглеродни газове.

, ако въз основа на националните планове за развитие в съответствие с член 51 те се считат за полезни

Държавите членки гарантират, че са въведени необходимите механизми за осигуряване на справедливо и пропорционално поделяне на разходите, произтичащи от свързването на нови инсталации, произвеждащи възобновяеми и нисковъглеродни газове.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въвеждането на компенсационни механизми има за цел да гарантира, че разходите не се прехвърлят несправедливо на други ползватели на мрежата, и да осигури еднакви условия на конкуренция на пазара. Следва да бъдат свързани само съоръженията, чието свързване към разпределителните и преносните мрежи осигурява ясна добавена стойност, тъй като дългосрочният акцент следва да се постави върху устойчивото развитие на енергията от възобновяеми източници, и по-специално на производството на електроенергия от възобновяеми източници.

Изменение 9

Изменение 9

Член 51, параграф 2, буква б

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | съдържа всички инвестиции, за които вече е взето решение, и определя новите инвестиции, които трябва да бъдат направени през следващите три години; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

съдържа всички инвестиции, за които вече е взето решение, и определя новите инвестиции, които трябва да бъдат направени през следващите три години;

| б) | съдържа всички инвестиции, за които вече е взето решение, и определя новите инвестиции, които трябва да бъдат направени през следващите три години
  , заедно с подробен икономически анализ, включващ разходите за изграждане или модернизиране на съществуващата инфраструктура за нисковъглеродни и възобновяеми газове, както и индикация за наличието на потенциален недостиг на финансиране във връзка с конвенционалната инфраструктура за природен газ
  ; |
| --- | --- |

б)

съдържа всички инвестиции, за които вече е взето решение, и определя новите инвестиции, които трябва да бъдат направени през следващите три години
  , заедно с подробен икономически анализ, включващ разходите за изграждане или модернизиране на съществуващата инфраструктура за нисковъглеродни и възобновяеми газове, както и индикация за наличието на потенциален недостиг на финансиране във връзка с конвенционалната инфраструктура за природен газ
  ;

, заедно с подробен икономически анализ, включващ разходите за изграждане или модернизиране на съществуващата инфраструктура за нисковъглеродни и възобновяеми газове, както и индикация за наличието на потенциален недостиг на финансиране във връзка с конвенционалната инфраструктура за природен газ

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Дългосрочното планиране за развитието на нисковъглеродна и възобновяема газова инфраструктура трябва да включва подробно планиране на разходите. Оставянето на подробни икономически въпроси под изключителната отговорност на операторите на газови преносни системи и на операторите на газови разпределителни системи може да доведе до трудности при изпълнението на инвестиционните цели.

Изменение 10

Изменение 10

Член 72, параграф 4, буква е) (нова буква)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | е) | да се създадат регулаторни лаборатории за предоставяне на целеви и временни освобождавания от националните, регионалните или местните законодателни уредби за иновативни инвестиции в нисковъглеродни и възобновяеми газове. Създаването на такава регулаторна среда за изпитване има за цел да ускори инвестициите в нисковъглеродни и възобновяеми газове, по-специално в държавите членки, в които тези инвестиции няма да бъдат напълно съвместими със съществуващата правна и регулаторна уредба, и би могло да улесни последващото адаптиране на регулаторната среда към такива инвестиции. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

е)

е)

да се създадат регулаторни лаборатории за предоставяне на целеви и временни освобождавания от националните, регионалните или местните законодателни уредби за иновативни инвестиции в нисковъглеродни и възобновяеми газове. Създаването на такава регулаторна среда за изпитване има за цел да ускори инвестициите в нисковъглеродни и възобновяеми газове, по-специално в държавите членки, в които тези инвестиции няма да бъдат напълно съвместими със съществуващата правна и регулаторна уредба, и би могло да улесни последващото адаптиране на регулаторната среда към такива инвестиции.

да се създадат регулаторни лаборатории за предоставяне на целеви и временни освобождавания от националните, регионалните или местните законодателни уредби за иновативни инвестиции в нисковъглеродни и възобновяеми газове. Създаването на такава регулаторна среда за изпитване има за цел да ускори инвестициите в нисковъглеродни и възобновяеми газове, по-специално в държавите членки, в които тези инвестиции няма да бъдат напълно съвместими със съществуващата правна и регулаторна уредба, и би могло да улесни последващото адаптиране на регулаторната среда към такива инвестиции.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Препоръчва се да се създадат регулаторни лаборатории, които да предоставят временно освобождаване от националните, регионалните или местните законодателни уредби за изпълнението на иновативни инвестиции, за които все още не е разработена подходяща правна среда.

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вътрешните пазари на възобновяем и природен газ и на водород

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вътрешните пазари на възобновяем и природен газ и на водород

COM (2021) 804 final

COM (2021) 804 final

Изменение 11

Изменение 11

Съображение 42

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| [...] Успоредно с осигуряването на хармонизиран подход към качеството на газа за точките на трансгранично междусистемно свързване, следва да се запази гъвкавостта на държавите членки по отношение на прилагането на стандартите за качество на газа в техните вътрешни системи за природен газ. | [...] Успоредно с осигуряването на хармонизиран подход към качеството на газа за точките на трансгранично междусистемно свързване, следва да се запази гъвкавостта на държавите членки по отношение на прилагането на стандартите за качество на газа в техните вътрешни системи за природен газ.
  Гаранциите за произход ще бъдат необходими, за да се осигури силно интегриран, оперативно съвместим и прозрачен пазар за нисковъглеродни и възобновяеми газове, чиито количества ще се увеличат в системата за природен газ. Целта на тези гаранции ще бъде да се сертифицира източникът на производство на газ, както и генерираният въглероден отпечатък, за да се гарантира, че производителите и крайните клиенти могат да търгуват по стандартизиран начин, и да се документират постигнатите намаления на емисиите на CO2. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

[...] Успоредно с осигуряването на хармонизиран подход към качеството на газа за точките на трансгранично междусистемно свързване, следва да се запази гъвкавостта на държавите членки по отношение на прилагането на стандартите за качество на газа в техните вътрешни системи за природен газ.

[...] Успоредно с осигуряването на хармонизиран подход към качеството на газа за точките на трансгранично междусистемно свързване, следва да се запази гъвкавостта на държавите членки по отношение на прилагането на стандартите за качество на газа в техните вътрешни системи за природен газ.
  Гаранциите за произход ще бъдат необходими, за да се осигури силно интегриран, оперативно съвместим и прозрачен пазар за нисковъглеродни и възобновяеми газове, чиито количества ще се увеличат в системата за природен газ. Целта на тези гаранции ще бъде да се сертифицира източникът на производство на газ, както и генерираният въглероден отпечатък, за да се гарантира, че производителите и крайните клиенти могат да търгуват по стандартизиран начин, и да се документират постигнатите намаления на емисиите на CO2.

Гаранциите за произход ще бъдат необходими, за да се осигури силно интегриран, оперативно съвместим и прозрачен пазар за нисковъглеродни и възобновяеми газове, чиито количества ще се увеличат в системата за природен газ. Целта на тези гаранции ще бъде да се сертифицира източникът на производство на газ, както и генерираният въглероден отпечатък, за да се гарантира, че производителите и крайните клиенти могат да търгуват по стандартизиран начин, и да се документират постигнатите намаления на емисиите на CO2

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Без гаранции за произход няма да бъде възможно сертифицирането на източника на производство и въглеродния отпечатък на даден газ, като по този начин ще се затрудни прилагането на политиките в областта на климата и докладването на нефинансова информация.

Изменение 12

Изменение 12

Член 43, параграф 1, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| в) | да идентифицира пропуски в инвестициите, най-вече по отношение на трансграничните капацитети. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

да идентифицира пропуски в инвестициите, най-вече по отношение на трансграничните капацитети.

| в) | да идентифицира пропуски в инвестициите, най-вече по отношение на трансграничните капацитети
  , както и системните връзки с трети държави, от които ще се внасят нисковъглеродни и възобновяеми газове, за да се покрие общото търсене на енергия в Европейския съюз
  . |
| --- | --- |

в)

да идентифицира пропуски в инвестициите, най-вече по отношение на трансграничните капацитети
  , както и системните връзки с трети държави, от които ще се внасят нисковъглеродни и възобновяеми газове, за да се покрие общото търсене на енергия в Европейския съюз
  .

, както и системните връзки с трети държави, от които ще се внасят нисковъглеродни и възобновяеми газове, за да се покрие общото търсене на енергия в Европейския съюз

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се осигури непрекъснатост на производството в промишлените сектори и енергийната сигурност на ЕС на новия пазар за нисковъглеродни и възобновяеми газове, ключовият момент на планиране следва да бъде да се гарантира, че необходимите количества водород се внасят от държави извън ЕС, за да се покрият по устойчив и безопасен начин общите енергийни нужди на ЕС.

Изменение 13

Изменение 13

Член 43, параграф 4 (нов параграф)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| — | 4.
     
  С цел да се установи точен, реалистичен и осъществим десетгодишен план за развитие на мрежата в целия Съюз, ACER, ЕМОПС за газ и ЕМОПС за електроенергия следва да започнат процес на консултации с националните регулаторни органи относно разходите за изграждане или модернизиране на инфраструктура за нисковъглеродни и възобновяеми газове веднага след влизането в сила на настоящия регламент. Това се отнася по-специално до точното планиране на капиталовите и оперативните разходи за нови активи като водородни терминали, електролизьори и водородни мрежи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

—

4.
     
  С цел да се установи точен, реалистичен и осъществим десетгодишен план за развитие на мрежата в целия Съюз, ACER, ЕМОПС за газ и ЕМОПС за електроенергия следва да започнат процес на консултации с националните регулаторни органи относно разходите за изграждане или модернизиране на инфраструктура за нисковъглеродни и възобновяеми газове веднага след влизането в сила на настоящия регламент. Това се отнася по-специално до точното планиране на капиталовите и оперативните разходи за нови активи като водородни терминали, електролизьори и водородни мрежи.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Вж. по-горе.

Изменение 14

Изменение 14

Член 60, параграф 1, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | инвестицията да допринася за декарбонизацията; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

инвестицията да допринася за декарбонизацията;

| б) | инвестицията допринася за декарбонизацията
  и гарантира, че новоизградената инфраструктура за природен газ е проектирана така, че да бъде пригодена за възобновяеми и нисковъглеродни газове от началото на експлоатационния срок, като свежда до минимум риска от зависимост
  ; |
| --- | --- |

б)

инвестицията допринася за декарбонизацията
  и гарантира, че новоизградената инфраструктура за природен газ е проектирана така, че да бъде пригодена за възобновяеми и нисковъглеродни газове от началото на експлоатационния срок, като свежда до минимум риска от зависимост
  ;

и гарантира, че новоизградената инфраструктура за природен газ е проектирана така, че да бъде пригодена за възобновяеми и нисковъглеродни газове от началото на експлоатационния срок, като свежда до минимум риска от зависимост

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Вж. по-горе

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за намаляване на емисиите на метан в сектора на енергетиката и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/942

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за намаляване на емисиите на метан в сектора на енергетиката и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/942

COM (2021) 805 final

COM (2021) 805 final

Изменение 15

Изменение 15

Член 3 (нов член)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| — | Оценка на дългосрочния потенциал на възобновяемите източници на газ като основа за оптимизиране на развитието на преносната и разпределителната система





  1.
     
  Държавите членки отговарят за оценката на производствения потенциал за биометан на местно равнище на цялата си територия като част от своите национални стратегии за биогаз и биометан. Тази оценка се извършва в срок от две години от влизането в сила на настоящия регламент. Тя може да се основава на съществуващи оценки;






  2.
     
  В обема на биомасата, който се взема предвид при тази оценка, се включва суровата биомаса, както е определена в член 2 от Директива 2018/2001 (включително приложение IX) и отговаряща на критериите на ЕС за устойчивост;






  3.
     
  На етапа на проектиране на оценката държавите членки се консултират със съответния регулаторен орган и операторите на преносни и разпределителни системи, за да определят:










  а) | териториалната единица, в рамките на която трябва да се извърши оценката на производствения потенциал, |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

—

Оценка на дългосрочния потенциал на възобновяемите източници на газ като основа за оптимизиране на развитието на преносната и разпределителната система

Оценка на дългосрочния потенциал на възобновяемите източници на газ като основа за оптимизиране на развитието на преносната и разпределителната система

1.
     
  Държавите членки отговарят за оценката на производствения потенциал за биометан на местно равнище на цялата си територия като част от своите национални стратегии за биогаз и биометан. Тази оценка се извършва в срок от две години от влизането в сила на настоящия регламент. Тя може да се основава на съществуващи оценки;

2.
     
  В обема на биомасата, който се взема предвид при тази оценка, се включва суровата биомаса, както е определена в член 2 от Директива 2018/2001 (включително приложение IX) и отговаряща на критериите на ЕС за устойчивост;

3.
     
  На етапа на проектиране на оценката държавите членки се консултират със съответния регулаторен орган и операторите на преносни и разпределителни системи, за да определят:

а)

териториалната единица, в рамките на която трябва да се извърши оценката на производствения потенциал,

| б) | за обема на оценяваната биомаса — географска близост до съществуващи мрежи за природен газ; |
| --- | --- |

б)

за обема на оценяваната биомаса — географска близост до съществуващи мрежи за природен газ;

4.
     
  При извършване на оценка или разширяване на съществуваща оценка и по време на последващи актуализации държавите членки се консултират с регионалните и местните власти, както и с операторите на преносни и разпределителни системи. Те могат да се консултират с други компетентни органи.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Оценката на дългосрочния потенциал за производство на биогаз и биометан е предпоставка за икономически ефективно планиране на укрепването на мрежата, за да се осигури капацитет за нарастващите обеми биометан в газовите мрежи.

Изменение 16

Изменение 16

Член 3, параграф 3 (нов параграф)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER), заедно с националните регулаторни органи, извършват подробно изчисление на инвестиционните и оперативните разходи, свързани с намаляването на емисиите на метан във всяка държава членка. Първото изчисление приключва до ... [12 месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент] и се актуализира на всеки три години. Изчисляването на инвестиционните и оперативните разходи е основата за планиране на тарифните и финансовите политики. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.
     
  Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER), заедно с националните регулаторни органи, извършват подробно изчисление на инвестиционните и оперативните разходи, свързани с намаляването на емисиите на метан във всяка държава членка. Първото изчисление приключва до ... [12 месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент] и се актуализира на всеки три години. Изчисляването на инвестиционните и оперативните разходи е основата за планиране на тарифните и финансовите политики.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

При извършването на анализи на изтичането на метан, докладването на емисиите на метан и осъществяването на потенциални нови инвестиции, водещи до намаляване на емисиите на метан, следва да се вземат предвид системните разходи, които не трябва да водят до тежест за крайния потребител или до увеличаване на броя на регионите, засегнати от енергийна бедност.

Изменение 17

Изменение 17

Член 10, параграф 4 (нов параграф)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Чрез актове за изпълнение Комисията, в сътрудничество с Международната обсерватория за емисиите на метан, установява валидна за целия Съюз методика за мониторинг, докладване и проверка (МДП) на емисиите на метан за изпълнението на задълженията, определени в глави 3, 4 и 5 от настоящия регламент. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

4.
     
  Чрез актове за изпълнение Комисията, в сътрудничество с Международната обсерватория за емисиите на метан, установява валидна за целия Съюз методика за мониторинг, докладване и проверка (МДП) на емисиите на метан за изпълнението на задълженията, определени в глави 3, 4 и 5 от настоящия регламент.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се постави началото на координирано усилие за намаляване на емисиите на метан, е необходимо да се въведе универсална методика за МДП, която да обхваща целия сектор и да гарантира, че емитентите могат да докладват по прозрачен и съпоставим начин.

Изменение 18

Изменение 18

Членове 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Членове 12, 14, 17, 18, 19, 25, 26, 27, 28, 29 | Удължаване на задължителните срокове по член 12 с 12 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 14 с 9 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 17 с 9 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 18 с 12 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 25 с 12 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 26 с 9 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 27 с 9 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 28 с 12 месеца.




  Удължаване на задължителните срокове по член 29 с 12 месеца. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Членове 12, 14, 17, 18, 19, 25, 26, 27, 28, 29

Удължаване на задължителните срокове по член 12 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 12 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 14 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 14 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 17 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 17 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 18 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 18 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 25 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 25 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 26 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 26 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 27 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 27 с 9 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 28 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 28 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 29 с 12 месеца.

Удължаване на задължителните срокове по член 29 с 12 месеца.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | подчертава необходимостта потребителите да бъдат защитени от високите цени и да им бъде гарантирана сигурността на доставките на енергия. Това е особено важно в сегашния геополитически контекст; |
| --- | --- |

1.

подчертава необходимостта потребителите да бъдат защитени от високите цени и да им бъде гарантирана сигурността на доставките на енергия. Това е особено важно в сегашния геополитически контекст;

| 2. | посочва, че за да постигне целите на Европейския зелен пакт, на Осмия план за действие в областта на околната среда и в съответствие с Парижкото споразумение относно изменението на климата, с оглед на въпроса за енергийната сигурност Съюзът следва възможно най-скоро да пристъпи към постепенното преустановяване на използването на изкопаеми горива, включително на природен газ, и да постигне високо енергийно ефективна икономика, основана изцяло на възобновяеми източници. Поради това е необходимо бързо да се създаде обща рамка за постепенното прекратяване на използването на природен газ; |
| --- | --- |

2.

посочва, че за да постигне целите на Европейския зелен пакт, на Осмия план за действие в областта на околната среда и в съответствие с Парижкото споразумение относно изменението на климата, с оглед на въпроса за енергийната сигурност Съюзът следва възможно най-скоро да пристъпи към постепенното преустановяване на използването на изкопаеми горива, включително на природен газ, и да постигне високо енергийно ефективна икономика, основана изцяло на възобновяеми източници. Поради това е необходимо бързо да се създаде обща рамка за постепенното прекратяване на използването на природен газ;

| 3. | отбелязва, че разгръщането на водородната икономика зависи пряко от навременното изграждане и преобразуване на водородната инфраструктура. За изпълнението на многостранни проекти и инициативи в динамична среда е необходима подходяща правна рамка на ЕС, която да гарантира необходимата сигурност при планирането на инвестициите; |
| --- | --- |

3.

отбелязва, че разгръщането на водородната икономика зависи пряко от навременното изграждане и преобразуване на водородната инфраструктура. За изпълнението на многостранни проекти и инициативи в динамична среда е необходима подходяща правна рамка на ЕС, която да гарантира необходимата сигурност при планирането на инвестициите;

| 4. | подчертава, че нарастващото навлизане на декарбонизирани газове не следва да засяга качеството на газа за крайните потребители; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че нарастващото навлизане на декарбонизирани газове не следва да засяга качеството на газа за крайните потребители;

| 5. | обръща внимание на необходимостта от извършване на анализ на разходите за развитие на инфраструктурата, за да се гарантира икономически предвидим енергиен преход. Може да са необходими допълнителни проучвания на разходите за развитието на инфраструктура за декарбонизирани газове, както и проучвания на въздействието на този преход в най-отдалечените региони, като се имат предвид техните специфични характеристики, надлежно постановени в член 349 от ДФЕС; |
| --- | --- |

5.

обръща внимание на необходимостта от извършване на анализ на разходите за развитие на инфраструктурата, за да се гарантира икономически предвидим енергиен преход. Може да са необходими допълнителни проучвания на разходите за развитието на инфраструктура за декарбонизирани газове, както и проучвания на въздействието на този преход в най-отдалечените региони, като се имат предвид техните специфични характеристики, надлежно постановени в член 349 от ДФЕС;

| 6. | призовава за избягване на създаването на блокирани активи. По-конкретно новопостроените газови активи следва да бъдат проектирани по такъв начин, че да се гарантира възможност за съвместно изгаряне или за функциониране с високи концентрации на декарбонизирани газове в бъдеще; |
| --- | --- |

6.

призовава за избягване на създаването на блокирани активи. По-конкретно новопостроените газови активи следва да бъдат проектирани по такъв начин, че да се гарантира възможност за съвместно изгаряне или за функциониране с високи концентрации на декарбонизирани газове в бъдеще;

| 7. | препоръчва въвеждането на регулаторни лаборатории, за да се гарантира развитието на интегриран пазар за декарбонизирани газове при липсата на достатъчно специфично за сектора законодателство на национално равнище; |
| --- | --- |

7.

препоръчва въвеждането на регулаторни лаборатории, за да се гарантира развитието на интегриран пазар за декарбонизирани газове при липсата на достатъчно специфично за сектора законодателство на национално равнище;

| 8. | обръща внимание на възможността за въвеждане на гаранции за произход за нисковъглеродните и възобновяемите газове, което ще гарантира прозрачна търговия на пазара; |
| --- | --- |

8.

обръща внимание на възможността за въвеждане на гаранции за произход за нисковъглеродните и възобновяемите газове, което ще гарантира прозрачна търговия на пазара;

| 9. | препоръчва създаването на пътна карта за вноса на декарбонизирани газове в ЕС, за да се запази енергийната сигурност и да се отговори на бъдещото търсене; |
| --- | --- |

9.

препоръчва създаването на пътна карта за вноса на декарбонизирани газове в ЕС, за да се запази енергийната сигурност и да се отговори на бъдещото търсене;

| 10. | призовава за разширяване на правомощията на Европейската мрежа на операторите на преносни системи (ЕМОПС) за газ, така че да обхване развитието на пазара на нисковъглеродни и възобновяеми газове, вместо за тази цел да се създава отделна организация Европейска мрежа на операторите на мрежи за водород (ЕМОМВ); |
| --- | --- |

10.

призовава за разширяване на правомощията на Европейската мрежа на операторите на преносни системи (ЕМОПС) за газ, така че да обхване развитието на пазара на нисковъглеродни и възобновяеми газове, вместо за тази цел да се създава отделна организация Европейска мрежа на операторите на мрежи за водород (ЕМОМВ);

| 11. | отправя критики към предложените строги правила за вертикално и хоризонтално отделяне на собствеността върху водородната мрежа. Те противоречат на целта за краткосрочни и мащабни инвестиции във водородна мрежа, която се изгражда и експлоатира ефективно, изхождайки от съществуващите мрежи за природен газ; затова призовава установените изисквания за отделяне на електроенергията и природния газ да бъдат запазени и за разпределителната мрежа за водород; обръща внимание на възможността да се възложи на операторите на газови преносни системи отговорността за развитието на мрежата за пренос на водород. Отделянето на оператора на газопреносна система за водород в отделно дружество, независимо от оператора на газова преносна система, може да не е от полза от гледна точка на стимулирането на енергийния преход; |
| --- | --- |

11.

отправя критики към предложените строги правила за вертикално и хоризонтално отделяне на собствеността върху водородната мрежа. Те противоречат на целта за краткосрочни и мащабни инвестиции във водородна мрежа, която се изгражда и експлоатира ефективно, изхождайки от съществуващите мрежи за природен газ; затова призовава установените изисквания за отделяне на електроенергията и природния газ да бъдат запазени и за разпределителната мрежа за водород; обръща внимание на възможността да се възложи на операторите на газови преносни системи отговорността за развитието на мрежата за пренос на водород. Отделянето на оператора на газопреносна система за водород в отделно дружество, независимо от оператора на газова преносна система, може да не е от полза от гледна точка на стимулирането на енергийния преход;

| 12. | призовава за разработване на субстратна база за биогаз и биометан. Осигуряването на доставки на органично гориво ще бъде важно, за да се извлече максимална полза от потенциала на регионите за тези газове; същевременно призовава да бъдат изключени отглеждането на растителни култури за изключителното използване в съоръжения за биогаз и изграждането на съоръжения за биогаз, които зависят от поддържането на масово животновъдство; |
| --- | --- |

12.

призовава за разработване на субстратна база за биогаз и биометан. Осигуряването на доставки на органично гориво ще бъде важно, за да се извлече максимална полза от потенциала на регионите за тези газове; същевременно призовава да бъдат изключени отглеждането на растителни култури за изключителното използване в съоръжения за биогаз и изграждането на съоръжения за биогаз, които зависят от поддържането на масово животновъдство;

| 13. | призовава за оценка на дългосрочния потенциал на производството на биогаз и биометан на регионално равнище, въз основа на която ще бъде възможно да се определи потенциалът за регионално развитие на екосистемата за декарбонизирани газове; |
| --- | --- |

13.

призовава за оценка на дългосрочния потенциал на производството на биогаз и биометан на регионално равнище, въз основа на която ще бъде възможно да се определи потенциалът за регионално развитие на екосистемата за декарбонизирани газове;

| 14. | препоръчва създаването на обща методология за мониторинг на емисиите на метан, която да позволи започването на координирани усилия за намаляване на емисиите на метан в ЕС; |
| --- | --- |

14.

препоръчва създаването на обща методология за мониторинг на емисиите на метан, която да позволи започването на координирани усилия за намаляване на емисиите на метан в ЕС;

| 15. | обръща внимание, че метанът като гориво за агрегати за комбинирано производство на енергия трябва да се използва само временно и в изключителни случаи; |
| --- | --- |

15.

обръща внимание, че метанът като гориво за агрегати за комбинирано производство на енергия трябва да се използва само временно и в изключителни случаи;

| 16. | препоръчва да се вземат предвид разходите за усилията за намаляване на емисиите на метан в ЕС. Европейската комисия следва да вземе предвид необходимите разходи за държавите членки и да планира средствата за помощ, така че да бъдат от пряка полза за крайните клиенти, особено в по-слабо развитите региони и в регионите с голямо търсене на топлинна енергия; |
| --- | --- |

16.

препоръчва да се вземат предвид разходите за усилията за намаляване на емисиите на метан в ЕС. Европейската комисия следва да вземе предвид необходимите разходи за държавите членки и да планира средствата за помощ, така че да бъдат от пряка полза за крайните клиенти, особено в по-слабо развитите региони и в регионите с голямо търсене на топлинна енергия;

| 17. | призовава използването на биогаз и в транспорта да бъде изцяло признато и подкрепено в регулаторната рамка на ЕС, за да се намалят емисиите от гледна точка на жизнения цикъл. Понастоящем производството на биогаз е признато за устойчива дейност в таксономията на ЕС за устойчиви дейности, но не и използването му в транспорта; |
| --- | --- |

17.

призовава използването на биогаз и в транспорта да бъде изцяло признато и подкрепено в регулаторната рамка на ЕС, за да се намалят емисиите от гледна точка на жизнения цикъл. Понастоящем производството на биогаз е признато за устойчива дейност в таксономията на ЕС за устойчиви дейности, но не и използването му в транспорта;

| 18. | посочва, че правомощията на местните и регионалните власти в Европейския съюз се различават и че решенията следва да се вземат на онова равнище на управление, на което е най-ефективно; счита, че разглежданите законодателни предложения са в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност. |
| --- | --- |

18.

посочва, че правомощията на местните и регионалните власти в Европейския съюз се различават и че решенията следва да се вземат на онова равнище на управление, на което е най-ефективно; счита, че разглежданите законодателни предложения са в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/94

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците

(2022/C 498/14)

| Докладчик: | Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/ЕНП)
  министър на регионалното развитие, провинция Саксония |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)
  COM(2022) 46 final
  Приложения към предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)
  COM(2022) 46 final, Приложения 1 до 3.
  Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“
  COM(2022) 47 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми
  COM(2022) 45 final
  Препоръка на Комисията относно общ инструментариум на Съюза за справяне с недостига на полупроводници и механизъм на ЕС за наблюдение на полупроводниковата екосистема
  COM(2022) 782 final |

Докладчик:

Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/ЕНП)

министър на регионалното развитие, провинция Саксония

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)

COM(2022) 46 final

Приложения към предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)

COM(2022) 46 final, Приложения 1 до 3.

Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“

COM(2022) 47 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми

COM(2022) 45 final

Препоръка на Комисията относно общ инструментариум на Съюза за справяне с недостига на полупроводници и механизъм на ЕС за наблюдение на полупроводниковата екосистема

COM(2022) 782 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)

COM(2022) 46 final

Изменение 1

Съображение 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (1) | Полупроводниците са в основата на всяко цифрово устройство — от смартфоните и автомобилите през приложенията и инфраструктурите от критично значение в здравеопазването, енергетиката, съобщенията и автоматизацията до приложенията в повечето други промишлени сектори. Въпреки че полупроводниците са от съществено значение за функционирането на съвременната икономика и
  общество
  , техните доставки в Съюза са засегнати от безпрецедентни смущения. Наблюдаваният понастоящем недостиг в снабдяването е признак за постоянни и сериозни структурни недостатъци във веригата за създаване на стойност и веригата за доставки на полупроводници в Съюза. Смущенията разкриха отдавна съществуващи слабости в това отношение, по-специално силна зависимост от трети държави при производството и проектирането на интегрални схеми. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(1)

Полупроводниците са в основата на всяко цифрово устройство — от смартфоните и автомобилите през приложенията и инфраструктурите от критично значение в здравеопазването, енергетиката, съобщенията и автоматизацията до приложенията в повечето други промишлени сектори. Въпреки че полупроводниците са от съществено значение за функционирането на съвременната икономика и
  общество
  , техните доставки в Съюза са засегнати от безпрецедентни смущения. Наблюдаваният понастоящем недостиг в снабдяването е признак за постоянни и сериозни структурни недостатъци във веригата за създаване на стойност и веригата за доставки на полупроводници в Съюза. Смущенията разкриха отдавна съществуващи слабости в това отношение, по-специално силна зависимост от трети държави при производството и проектирането на интегрални схеми.

| (1) | Полупроводниците са в основата на всяко цифрово устройство — от смартфоните
  , електрическите велосипеди
  и автомобилите през приложенията и инфраструктурите от критично значение в здравеопазването, енергетиката, съобщенията и автоматизацията до приложенията в повечето други промишлени сектори. Въпреки че полупроводниците са от съществено значение за функционирането на съвременната икономика
  , за търсения екологичен преход
  и
  обществото
  , техните доставки в Съюза са засегнати от безпрецедентни смущения. Наблюдаваният понастоящем недостиг в снабдяването е признак за постоянни и сериозни структурни недостатъци във веригата за създаване на стойност и веригата за доставки на полупроводници в Съюза. Смущенията разкриха отдавна съществуващи слабости в това отношение, по-специално силна зависимост от трети държави при производството и проектирането на интегрални схеми. |
| --- | --- |

(1)

Полупроводниците са в основата на всяко цифрово устройство — от смартфоните
  , електрическите велосипеди
  и автомобилите през приложенията и инфраструктурите от критично значение в здравеопазването, енергетиката, съобщенията и автоматизацията до приложенията в повечето други промишлени сектори. Въпреки че полупроводниците са от съществено значение за функционирането на съвременната икономика
  , за търсения екологичен преход
  и
  обществото
  , техните доставки в Съюза са засегнати от безпрецедентни смущения. Наблюдаваният понастоящем недостиг в снабдяването е признак за постоянни и сериозни структурни недостатъци във веригата за създаване на стойност и веригата за доставки на полупроводници в Съюза. Смущенията разкриха отдавна съществуващи слабости в това отношение, по-специално силна зависимост от трети държави при производството и проектирането на интегрални схеми.

Изложение на мотивите

Отраслите и технологиите от ключово значение за екологичния преход се нуждаят от интегрални схеми. Интегрални схеми например са вградени в двигателите, контролерите и дисплеите на съвременните електрически велосипеди и фотоволтаични инвертори. Без интегрални схеми няма да има екологичен преход.

Изменение 2

Съображение 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (3) | Чрез тази рамка се преследват две цели. Първата цел е да се осигурят необходимите условия за развитието на конкурентоспособността и иновационния капацитет на Съюза и да се гарантира приспособяването на промишлеността към структурните промени, дължащи се на бързите иновационни цикли и необходимостта от устойчиво развитие. Втората цел — отделна от първата, но допълваща я — е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка на Съюза за повишаване на устойчивостта и сигурността на доставките в Съюза в областта на полупроводниковите технологии. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(3)

Чрез тази рамка се преследват две цели. Първата цел е да се осигурят необходимите условия за развитието на конкурентоспособността и иновационния капацитет на Съюза и да се гарантира приспособяването на промишлеността към структурните промени, дължащи се на бързите иновационни цикли и необходимостта от устойчиво развитие. Втората цел — отделна от първата, но допълваща я — е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка на Съюза за повишаване на устойчивостта и сигурността на доставките в Съюза в областта на полупроводниковите технологии.

| (3) | Чрез тази рамка се преследват две цели. Първата цел е да се осигурят необходимите условия за развитието на конкурентоспособността и иновационния капацитет на Съюза и да се гарантира приспособяването на промишлеността към структурните промени
  в различни сектори и в засегнатите регионални екосистеми при зачитане на критериите за устойчиво развитие (ЦУР)
  , дължащи се на бързите иновационни цикли и необходимостта от устойчиво развитие. Втората цел — отделна от първата, но допълваща я — е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка на Съюза за повишаване на устойчивостта и сигурността на доставките в Съюза в областта на полупроводниковите технологии. |
| --- | --- |

(3)

Чрез тази рамка се преследват две цели. Първата цел е да се осигурят необходимите условия за развитието на конкурентоспособността и иновационния капацитет на Съюза и да се гарантира приспособяването на промишлеността към структурните промени
  в различни сектори и в засегнатите регионални екосистеми при зачитане на критериите за устойчиво развитие (ЦУР)
  , дължащи се на бързите иновационни цикли и необходимостта от устойчиво развитие. Втората цел — отделна от първата, но допълваща я — е да се подобри функционирането на вътрешния пазар чрез установяване на единна правна рамка на Съюза за повишаване на устойчивостта и сигурността на доставките в Съюза в областта на полупроводниковите технологии.

Изложение на мотивите

Спазването на ЦУР е ключов въпрос и следва да бъде включен.

Изменение 3

Съображение 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (13) | С цел да се преодолеят ограниченията, характерни за настоящите разпокъсани усилия за публични и частни инвестиции, да се улеснят интеграцията, взаимното обогатяване и възвръщаемостта на инвестициите по текущите програми и да се следва една обща стратегическа визия на Съюза за полупроводниците като средство за осъществяване на амбицията на Съюза и на неговите държави членки да имат водеща роля в цифровата икономика, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да улесни по-добрата координация и по-тясното полезно взаимодействие между съществуващите програми за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, по-добрата координация и сътрудничество с промишлеността и ключовите заинтересовани страни от частния сектор, както и допълнителни съвместни инвестиции с държавите членки. Начинът на изпълнение на инициативата предвижда да се обединят ресурси от Съюза, държавите членки и трети държави, асоциирани към съществуващите програми на Съюза, и от частния сектор. Ето защо успехът на инициативата може да се гради единствено на основата на съвместните усилия на държавите членки, с участието на Съюза, в подкрепа както на значителните капиталови разходи, така и на широката разполагаемост на ресурси за виртуално проектиране, изпитване и пилотни проекти и на разпространението на знания, умения и компетентности. Когато е целесъобразно, с оглед на особеностите на съответните действия, целите на инициативата, и по-специално дейностите на Фонда за интегралните схеми, следва също да бъдат подкрепяни чрез механизъм за смесено финансиране в рамките на фонда InvestEU. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(13)

С цел да се преодолеят ограниченията, характерни за настоящите разпокъсани усилия за публични и частни инвестиции, да се улеснят интеграцията, взаимното обогатяване и възвръщаемостта на инвестициите по текущите програми и да се следва една обща стратегическа визия на Съюза за полупроводниците като средство за осъществяване на амбицията на Съюза и на неговите държави членки да имат водеща роля в цифровата икономика, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да улесни по-добрата координация и по-тясното полезно взаимодействие между съществуващите програми за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, по-добрата координация и сътрудничество с промишлеността и ключовите заинтересовани страни от частния сектор, както и допълнителни съвместни инвестиции с държавите членки. Начинът на изпълнение на инициативата предвижда да се обединят ресурси от Съюза, държавите членки и трети държави, асоциирани към съществуващите програми на Съюза, и от частния сектор. Ето защо успехът на инициативата може да се гради единствено на основата на съвместните усилия на държавите членки, с участието на Съюза, в подкрепа както на значителните капиталови разходи, така и на широката разполагаемост на ресурси за виртуално проектиране, изпитване и пилотни проекти и на разпространението на знания, умения и компетентности. Когато е целесъобразно, с оглед на особеностите на съответните действия, целите на инициативата, и по-специално дейностите на Фонда за интегралните схеми, следва също да бъдат подкрепяни чрез механизъм за смесено финансиране в рамките на фонда InvestEU.

| (13) | С цел да се преодолеят ограниченията, характерни за настоящите разпокъсани усилия за публични и частни инвестиции, да се улеснят интеграцията, взаимното обогатяване и възвръщаемостта на инвестициите по текущите програми и да се следва една обща стратегическа визия на Съюза за полупроводниците като средство за осъществяване на амбицията на Съюза и на неговите държави членки да имат водеща роля в цифровата икономика, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да улесни по-добрата координация
  на всички равнища на управление и между тях
  и по-тясното полезно взаимодействие между съществуващите програми за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище
  (включително управляваните на централно равнище програми на ЕС и програмите на ЕС със споделено управление)
  , по-добрата координация и сътрудничество с промишлеността и ключовите заинтересовани страни от частния сектор, както и допълнителни съвместни инвестиции с държавите членки. Начинът на изпълнение на инициативата предвижда да се обединят ресурси от Съюза, държавите членки
  , регионите
  и трети държави, асоциирани към съществуващите програми на Съюза, и от частния сектор. Ето защо успехът на инициативата може да се гради единствено на основата на съвместните усилия на държавите членки, с участието на Съюза, в подкрепа както на значителните капиталови разходи, така и на широката разполагаемост на ресурси за виртуално проектиране, изпитване и пилотни проекти и на разпространението на знания, умения и компетентности. Когато е целесъобразно, с оглед на особеностите на съответните действия, целите на инициативата, и по-специално дейностите на Фонда за интегралните схеми, следва също да бъдат подкрепяни чрез механизъм за смесено финансиране в рамките на фонда InvestEU. |
| --- | --- |

(13)

С цел да се преодолеят ограниченията, характерни за настоящите разпокъсани усилия за публични и частни инвестиции, да се улеснят интеграцията, взаимното обогатяване и възвръщаемостта на инвестициите по текущите програми и да се следва една обща стратегическа визия на Съюза за полупроводниците като средство за осъществяване на амбицията на Съюза и на неговите държави членки да имат водеща роля в цифровата икономика, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да улесни по-добрата координация
  на всички равнища на управление и между тях
  и по-тясното полезно взаимодействие между съществуващите програми за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище
  (включително управляваните на централно равнище програми на ЕС и програмите на ЕС със споделено управление)
  , по-добрата координация и сътрудничество с промишлеността и ключовите заинтересовани страни от частния сектор, както и допълнителни съвместни инвестиции с държавите членки. Начинът на изпълнение на инициативата предвижда да се обединят ресурси от Съюза, държавите членки
  , регионите
  и трети държави, асоциирани към съществуващите програми на Съюза, и от частния сектор. Ето защо успехът на инициативата може да се гради единствено на основата на съвместните усилия на държавите членки, с участието на Съюза, в подкрепа както на значителните капиталови разходи, така и на широката разполагаемост на ресурси за виртуално проектиране, изпитване и пилотни проекти и на разпространението на знания, умения и компетентности. Когато е целесъобразно, с оглед на особеностите на съответните действия, целите на инициативата, и по-специално дейностите на Фонда за интегралните схеми, следва също да бъдат подкрепяни чрез механизъм за смесено финансиране в рамките на фонда InvestEU.

Изложение на мотивите

Включване на регионалното измерение.

Изменение 4

Съображение 15

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (15) | Инициативата следва да се основава на солидната база от знания и да засилва полезните взаимодействия с действията, които понастоящем се подкрепят от Съюза
  и
  държавите членки, чрез програми и действия в областта на научните изследвания и иновациите в сектора на полупроводниците и за развитието на част от веригата за доставки, по-специално по програмата „Хоризонт Европа и създадената с Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета (1) програма „Цифрова Европа“, с цел до 2030 г. да се укрепи ролята на Съюза като глобален фактор в областта на полупроводниковите технологии и техните приложения с нарастващ световен дял в производството. В допълнение към тези дейности инициативата ще си сътрудничи тясно с други заинтересовани страни, включително с Промишления алианс за процесори и полупроводникови технологии. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(15)

Инициативата следва да се основава на солидната база от знания и да засилва полезните взаимодействия с действията, които понастоящем се подкрепят от Съюза
  и
  държавите членки, чрез програми и действия в областта на научните изследвания и иновациите в сектора на полупроводниците и за развитието на част от веригата за доставки, по-специално по програмата „Хоризонт Европа и създадената с Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета (1) програма „Цифрова Европа“, с цел до 2030 г. да се укрепи ролята на Съюза като глобален фактор в областта на полупроводниковите технологии и техните приложения с нарастващ световен дял в производството. В допълнение към тези дейности инициативата ще си сътрудничи тясно с други заинтересовани страни, включително с Промишления алианс за процесори и полупроводникови технологии.

| (15) | Инициативата следва да се основава на солидната база от знания и да засилва полезните взаимодействия с действията, които понастоящем се подкрепят от Съюза, държавите членки
  и регионите
  , чрез програми и действия в областта на научните изследвания и иновациите в сектора на полупроводниците и за развитието на част от веригата за доставки, по-специално по програмата „Хоризонт Европа и създадената с Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета (1) програма „Цифрова Европа“, с цел до 2030 г. да се укрепи ролята на Съюза като глобален фактор в областта на полупроводниковите технологии и техните приложения с нарастващ световен дял в производството. В допълнение към тези дейности инициативата ще си сътрудничи тясно с други заинтересовани страни, включително с Промишления алианс за процесори и полупроводникови технологии
  , както и със стратегиите за интелигентна специализация на регионално равнище
  . |
| --- | --- |

(15)

Инициативата следва да се основава на солидната база от знания и да засилва полезните взаимодействия с действията, които понастоящем се подкрепят от Съюза, държавите членки
  и регионите
  , чрез програми и действия в областта на научните изследвания и иновациите в сектора на полупроводниците и за развитието на част от веригата за доставки, по-специално по програмата „Хоризонт Европа и създадената с Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета (1) програма „Цифрова Европа“, с цел до 2030 г. да се укрепи ролята на Съюза като глобален фактор в областта на полупроводниковите технологии и техните приложения с нарастващ световен дял в производството. В допълнение към тези дейности инициативата ще си сътрудничи тясно с други заинтересовани страни, включително с Промишления алианс за процесори и полупроводникови технологии
  , както и със стратегиите за интелигентна специализация на регионално равнище
  .

Изложение на мотивите

Включване на регионалното измерение.

Изменение 5

Съображение 19

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (19) | Интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва да осигуряват способности за производство на полупроводници, които са „първи по рода си“ в Съюза, и да допринасят за сигурността на доставките и за устойчивостта на екосистемата на вътрешния пазар. Решаващият фактор за квалифицирането на дадено производството като първо по рода си съоръжение, що се отнася до технологичния възел, материала на подложката (например силициев карбид и галиев нитрид) и други
  продуктови
  иновации, предлагащи по-добри работни характеристики, би могъл да бъде технологията на процеса или енергийните и екологичните показатели. По същество в Съюза не следва да има вече съоръжения със сравними способности, нито да е предвидено тяхното изграждане, с изключение на съоръжения за научноизследователска и развойна дейност или малки производствени обекти. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(19)

Интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва да осигуряват способности за производство на полупроводници, които са „първи по рода си“ в Съюза, и да допринасят за сигурността на доставките и за устойчивостта на екосистемата на вътрешния пазар. Решаващият фактор за квалифицирането на дадено производството като първо по рода си съоръжение, що се отнася до технологичния възел, материала на подложката (например силициев карбид и галиев нитрид) и други
  продуктови
  иновации, предлагащи по-добри работни характеристики, би могъл да бъде технологията на процеса или енергийните и екологичните показатели. По същество в Съюза не следва да има вече съоръжения със сравними способности, нито да е предвидено тяхното изграждане, с изключение на съоръжения за научноизследователска и развойна дейност или малки производствени обекти.

| (19) | Интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва да осигуряват способности за производство на полупроводници, които са „първи по рода си“ в Съюза, и да допринасят за сигурността на доставките и за устойчивостта на екосистемата на вътрешния пазар. Решаващият фактор за квалифицирането на дадено производството като първо по рода си съоръжение, що се отнася до технологичния възел, материала на подложката (например силициев карбид и галиев нитрид
  , индиев фосфид, силиконов нитрид
  ) и други
  свързани
  иновации
  в областта на продуктите и материалите
  , предлагащи по-добри работни характеристики, би могъл да бъде технологията на процеса или енергийните и екологичните показатели. По същество в Съюза не следва да има вече съоръжения със сравними способности, нито да е предвидено тяхното изграждане, с изключение на съоръжения за научноизследователска и развойна дейност или малки производствени обекти. |
| --- | --- |

(19)

Интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва да осигуряват способности за производство на полупроводници, които са „първи по рода си“ в Съюза, и да допринасят за сигурността на доставките и за устойчивостта на екосистемата на вътрешния пазар. Решаващият фактор за квалифицирането на дадено производството като първо по рода си съоръжение, що се отнася до технологичния възел, материала на подложката (например силициев карбид и галиев нитрид
  , индиев фосфид, силиконов нитрид
  ) и други
  свързани
  иновации
  в областта на продуктите и материалите
  , предлагащи по-добри работни характеристики, би могъл да бъде технологията на процеса или енергийните и екологичните показатели. По същество в Съюза не следва да има вече съоръжения със сравними способности, нито да е предвидено тяхното изграждане, с изключение на съоръжения за научноизследователска и развойна дейност или малки производствени обекти.

Изложение на мотивите

Силиконовият нитрид (SiN) е идеалната платформа за приложения на фотонните интегрални схеми, които имат широк спектрален обхват и вълновод с ултра ниски загуби. Това ги прави изключително подходящи за детектори, спектрометри, биосензори и квантови компютри. От съображения за последователност е по-добре да се посочи и индиев фосфид.

Изменение 6

Член 2, параграф, алинея 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (10) | „първо по рода си съоръжение“ означава промишлено съоръжение, способно да произвежда полупроводници, включително в началния и/или крайния етап на производствения процес, което по същество още не е налице или за което още не е поето задължение да бъде изградено в рамките на Съюза, например по отношение на технологичния възел, материала на подложката, като силициев карбид и галиев нитрид, и други
  продуктови
  иновации, които могат да предложат по-добри характеристики, иновации в процесите или енергийни и екологични показатели; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(10)

„първо по рода си съоръжение“ означава промишлено съоръжение, способно да произвежда полупроводници, включително в началния и/или крайния етап на производствения процес, което по същество още не е налице или за което още не е поето задължение да бъде изградено в рамките на Съюза, например по отношение на технологичния възел, материала на подложката, като силициев карбид и галиев нитрид, и други
  продуктови
  иновации, които могат да предложат по-добри характеристики, иновации в процесите или енергийни и екологични показатели;

| (10) | „първо по рода си съоръжение“ означава промишлено съоръжение, способно да произвежда полупроводници, включително в началния и/или крайния етап на производствения процес, което по същество още не е налице или за което още не е поето задължение да бъде изградено в рамките на Съюза, например по отношение на технологичния възел, материала на подложката, като силициев карбид и галиев нитрид
  , индиев фосфид, силиконов нитрид
  и други свързани иновации
  в областта на продуктите и материалите
  , които могат да предложат по-добри характеристики, иновации в процесите или енергийни и екологични показатели; |
| --- | --- |

(10)

„първо по рода си съоръжение“ означава промишлено съоръжение, способно да произвежда полупроводници, включително в началния и/или крайния етап на производствения процес, което по същество още не е налице или за което още не е поето задължение да бъде изградено в рамките на Съюза, например по отношение на технологичния възел, материала на подложката, като силициев карбид и галиев нитрид
  , индиев фосфид, силиконов нитрид
  и други свързани иновации
  в областта на продуктите и материалите
  , които могат да предложат по-добри характеристики, иновации в процесите или енергийни и екологични показатели;

Изложение на мотивите

Силиконовият нитрид (SiN) е идеалната платформа за приложения на фотонните интегрални схеми, които имат широк спектрален обхват и вълновод с ултра ниски загуби. Това ги прави изключително подходящи за детектори, спектрометри, биосензори и квантови компютри. От съображения за последователност е по-добре да се посочи и индиев фосфид.

Изменение 7

Член 3, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Инициативата се създава за срока на многогодишната финансова рамка за 2021—2027 г. | 1.   Инициативата се създава на първи етап за срока на многогодишната финансова рамка за 2021—2027 г.
  Необходимо е тя да бъде продължена в многогодишната финансова рамка за 2028—2034 г. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Инициативата се създава за срока на многогодишната финансова рамка за 2021—2027 г.

1.   Инициативата се създава на първи етап за срока на многогодишната финансова рамка за 2021—2027 г.
  Необходимо е тя да бъде продължена в многогодишната финансова рамка за 2028—2034 г.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Периодът до края на текущата МФР през 2027 г. не е достатъчен за постигане на целите, поставени с Европейския законодателен акт за интегралните схеми. Удължаването следва да бъде заложено още тук.

Изменение 8

Изменение 8

Член 4, параграф 2, буква а), алинея 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (1) | укрепване на технологичните способности в технологиите за производство на интегрални схеми от следващо поколение чрез интегриране на научноизследователски и иновационни дейности и подготовка за разработването на бъдещи технологични възли, включително авангардни възли под 2 nm, структури по технологията „напълно обеднен силиций върху изолатор“ (FD-SOI) с размер 10 nm и по-малко, както и триизмерна хетерогенна системна интеграция и усъвършенствано корпусиране; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(1)

укрепване на технологичните способности в технологиите за производство на интегрални схеми от следващо поколение чрез интегриране на научноизследователски и иновационни дейности и подготовка за разработването на бъдещи технологични възли, включително авангардни възли под 2 nm, структури по технологията „напълно обеднен силиций върху изолатор“ (FD-SOI) с размер 10 nm и по-малко, както и триизмерна хетерогенна системна интеграция и усъвършенствано корпусиране;

| (1) | укрепване на технологичните способности в технологиите за производство на интегрални схеми от следващо поколение чрез интегриране на научноизследователски и иновационни дейности и подготовка за разработването на бъдещи технологични възли, включително авангардни възли под 2 nm, структури по технологията „напълно обеднен силиций върху изолатор“ (FD-SOI) с размер 10 nm и по-малко, както и триизмерна хетерогенна системна интеграция и усъвършенствано корпусиране;
  включва се и производството на структури с размер над 10 nm, от които се нуждаят отраслите клиенти в ЕС; |
| --- | --- |

(1)

укрепване на технологичните способности в технологиите за производство на интегрални схеми от следващо поколение чрез интегриране на научноизследователски и иновационни дейности и подготовка за разработването на бъдещи технологични възли, включително авангардни възли под 2 nm, структури по технологията „напълно обеднен силиций върху изолатор“ (FD-SOI) с размер 10 nm и по-малко, както и триизмерна хетерогенна системна интеграция и усъвършенствано корпусиране;
  включва се и производството на структури с размер над 10 nm, от които се нуждаят отраслите клиенти в ЕС;

включва се и производството на структури с размер над 10 nm, от които се нуждаят отраслите клиенти в ЕС;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съсредоточаването на вниманието на Комисията върху структури под 10 nm е твърде тясно и не успява да отговори на нуждите на отраслите клиенти в ЕС.

Изменение 9

Изменение 9

Член 8, параграф 2, буква г)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (г) | улесняване на трансфера на експертен опит и ноу-хау между държавите членки и регионите, насърчаване на обмена на умения, знания и добри практики
  и
  насърчаване на съвместните програми; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(г)

улесняване на трансфера на експертен опит и ноу-хау между държавите членки и регионите, насърчаване на обмена на умения, знания и добри практики
  и
  насърчаване на съвместните програми;

и

| (г) | улесняване на трансфера на експертен опит и ноу-хау между държавите членки и регионите чрез насърчаване на обмена на умения, знания и добри практики, насърчаване на съвместните програми
  и подобряване на сътрудничеството между самите университети, както и между университетите, предприятията, образователните и научноизследователските организации, например чрез система за обмен за учени и лаборатории в целия ЕС, за да се обучават и задържат преподавателите и експертите
  ; |
| --- | --- |

(г)

улесняване на трансфера на експертен опит и ноу-хау между държавите членки и регионите чрез насърчаване на обмена на умения, знания и добри практики, насърчаване на съвместните програми
  и подобряване на сътрудничеството между самите университети, както и между университетите, предприятията, образователните и научноизследователските организации, например чрез система за обмен за учени и лаборатории в целия ЕС, за да се обучават и задържат преподавателите и експертите
  ;

и подобряване на сътрудничеството между самите университети, както и между университетите, предприятията, образователните и научноизследователските организации, например чрез система за обмен за учени и лаборатории в целия ЕС, за да се обучават и задържат преподавателите и експертите

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Европейската мрежа от центрове за експертни познания в областта на полупроводниците следва да обхваща и теми, свързани с образованието и преподаването.

Изменение 10

Изменение 10

Член 8, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Държавите членки определят кандидатите за центрове за експертни познания в съответствие със своите национални процедури, административни и институционални структури чрез открита и състезателна процедура. Чрез актове за изпълнение Комисията определя процедурата за създаване на центрове за експертни познания, включително критериите за подбор, и допълнителните задачи и функции на центровете по отношение на изпълнението на действията по инициативата, процедурата за създаване на мрежата, както и за приемане на решения относно подбора на субекти, формиращи мрежата. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 33, параграф 2. | 3.   Държавите членки определят кандидатите за центрове за експертни познания в съответствие със своите национални процедури, административни и институционални структури чрез открита и състезателна процедура
  с участието на регионалните и местните органи
  .
  Целта е да се постигнат полезни взаимодействия с европейските центрове за цифрови иновации и да се подкрепи създаването на центрове за експертни познания в регионите на ЕС. Те следва да бъдат интегрирани в тяхната регионална промишлена екосистема, да осигурят достъп за всички съответни участници в целия Съюз и да предоставят възможност за засилено междурегионално сътрудничество.
  Чрез актове за изпълнение Комисията определя процедурата за създаване на центрове за експертни познания, включително критериите за подбор, и допълнителните задачи и функции на центровете по отношение на изпълнението на действията по инициативата, процедурата за създаване на мрежата, както и за приемане на решения относно подбора на субекти, формиращи мрежата. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 33, параграф 2. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.   Държавите членки определят кандидатите за центрове за експертни познания в съответствие със своите национални процедури, административни и институционални структури чрез открита и състезателна процедура. Чрез актове за изпълнение Комисията определя процедурата за създаване на центрове за експертни познания, включително критериите за подбор, и допълнителните задачи и функции на центровете по отношение на изпълнението на действията по инициативата, процедурата за създаване на мрежата, както и за приемане на решения относно подбора на субекти, формиращи мрежата. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 33, параграф 2.

3.   Държавите членки определят кандидатите за центрове за експертни познания в съответствие със своите национални процедури, административни и институционални структури чрез открита и състезателна процедура
  с участието на регионалните и местните органи
  .
  Целта е да се постигнат полезни взаимодействия с европейските центрове за цифрови иновации и да се подкрепи създаването на центрове за експертни познания в регионите на ЕС. Те следва да бъдат интегрирани в тяхната регионална промишлена екосистема, да осигурят достъп за всички съответни участници в целия Съюз и да предоставят възможност за засилено междурегионално сътрудничество.
  Чрез актове за изпълнение Комисията определя процедурата за създаване на центрове за експертни познания, включително критериите за подбор, и допълнителните задачи и функции на центровете по отношение на изпълнението на действията по инициативата, процедурата за създаване на мрежата, както и за приемане на решения относно подбора на субекти, формиращи мрежата. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 33, параграф 2.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Всички МСП и новосъздадени предприятия в ЕС следва да имат достъп до тези центрове. Това може да бъде улеснено от регионалното равнище, което подкрепя регионалните промишлени екосистеми.

Изменение 11

Изменение 11

Член 9, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Компонентите, изброени в член 5, букви а) — г), могат да бъдат поверени в рамките на инициативата на съвместното предприятие „Интегрални схеми“, посочено в Регламент ХХ/ХХ на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 на Съвета, и да бъдат изпълнени в работната програма на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. | 1.   Компонентите, изброени в член 5, букви а) — г), могат да бъдат поверени в рамките на инициативата на съвместното предприятие „Интегрални схеми“, посочено в Регламент ХХ/ХХ на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 на Съвета, и да бъдат изпълнени в работната програма на съвместното предприятие „Интегрални схеми“.
  Държавите членки са длъжни да включат в съвместното предприятие „Интегрални схеми“ съответните региони, в които се произведат полупроводници. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Компонентите, изброени в член 5, букви а) — г), могат да бъдат поверени в рамките на инициативата на съвместното предприятие „Интегрални схеми“, посочено в Регламент ХХ/ХХ на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 на Съвета, и да бъдат изпълнени в работната програма на съвместното предприятие „Интегрални схеми“.

1.   Компонентите, изброени в член 5, букви а) — г), могат да бъдат поверени в рамките на инициативата на съвместното предприятие „Интегрални схеми“, посочено в Регламент ХХ/ХХ на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 на Съвета, и да бъдат изпълнени в работната програма на съвместното предприятие „Интегрални схеми“.
  Държавите членки са длъжни да включат в съвместното предприятие „Интегрални схеми“ съответните региони, в които се произведат полупроводници.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 12

Изменение 12

Член 10, параграф 2

Нова буква д)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | д) | подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

д)

д)

подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС.

подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Интегрираните производствени съоръжения следва да допринасят за укрепване на промишлеността в ЕС; същевременно нуждите от полупроводници за промишлеността следва да бъдат от съществено значение.

Изменение 13

Изменение 13

Член 11, параграф 2

Нова буква д)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | д) | подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

д)

д)

подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС.

подкрепя веригите на доставки в промишлеността в ЕС.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Отворените производствени предприятия също следва да допринасят за укрепване на промишлеността в ЕС; същевременно нуждите от полупроводници за промишлеността следва да бъдат от съществено значение.

Изменение 14

Изменение 14

Член 12, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Всяко предприятие или консорциум от предприятия („заявител“) може да подаде заявление до Комисията за признаване на дадено планирано съоръжение на заявителя като интегрирано производствено съоръжение или отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми. | 1.   Всяко предприятие или консорциум от предприятия („заявител“) може да подаде заявление до Комисията за признаване на дадено планирано съоръжение на заявителя като интегрирано производствено съоръжение или отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми.
  Това се отнася и за предприятия, които са абсолютно необходими за производството на полупроводници или които произвеждат първи по рода си първични продукти или производствени съоръжения. Критериите по членове 11 и 12 се прилагат с необходимите изменения. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Всяко предприятие или консорциум от предприятия („заявител“) може да подаде заявление до Комисията за признаване на дадено планирано съоръжение на заявителя като интегрирано производствено съоръжение или отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми.

1.   Всяко предприятие или консорциум от предприятия („заявител“) може да подаде заявление до Комисията за признаване на дадено планирано съоръжение на заявителя като интегрирано производствено съоръжение или отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми.
  Това се отнася и за предприятия, които са абсолютно необходими за производството на полупроводници или които произвеждат първи по рода си първични продукти или производствени съоръжения. Критериите по членове 11 и 12 се прилагат с необходимите изменения.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За постигане на целите на Европейския законодателен акт за интегралните схеми е необходимо производството на първични продукти, като например пластини или производствени съоръжения, в ЕС също да се счита за допустимо за финансиране. Критериите следва да се прилагат с необходимите изменения.

Изменение 15

Изменение 15

Член 15, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Държавите членки приканват основните ползватели на полупроводници и останалите съответни заинтересовани страни да предоставят информация относно значителните колебания в търсенето и известните смущения в тяхната верига за доставки. С цел да се улесни обменът на информация, държавите членки предвиждат механизъм и административна структура за тези актуализации. | 2.   Държавите членки приканват основните ползватели на полупроводници и останалите съответни заинтересовани страни
  , включително такива от държави със сходни виждания,
  да предоставят информация относно значителните колебания в търсенето и известните смущения в тяхната верига за доставки. С цел да се улесни обменът на информация, държавите членки предвиждат механизъм и административна структура за тези актуализации. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Държавите членки приканват основните ползватели на полупроводници и останалите съответни заинтересовани страни да предоставят информация относно значителните колебания в търсенето и известните смущения в тяхната верига за доставки. С цел да се улесни обменът на информация, държавите членки предвиждат механизъм и административна структура за тези актуализации.

2.   Държавите членки приканват основните ползватели на полупроводници и останалите съответни заинтересовани страни
  , включително такива от държави със сходни виждания,
  да предоставят информация относно значителните колебания в търсенето и известните смущения в тяхната верига за доставки. С цел да се улесни обменът на информация, държавите членки предвиждат механизъм и административна структура за тези актуализации.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Преценка на положението въз основа единствено на европейски и американски данни е непълна и поради това в малка степен достоверна. Ето защо следва да бъдат включени предприятия от държави партньори със сходни виждания в Азия.

Изменение 16

Изменение 16

Член 19, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Комисията
  може
  ,
  след
  консултация с Европейския съвет по полупроводниците, да ограничи мерките, предвидени в членове 21 и 22, до
  определени сектори
  от критично значение, чието функциониране е нарушено или застрашено в резултат на кризата с полупроводниците. | 2.   Комисията
  е задължена, въз основа на
  консултация с Европейския съвет по полупроводниците, да ограничи мерките, предвидени в членове 21 и 22, до
  секторите
  от критично значение, чието функциониране е нарушено или застрашено в резултат на кризата с полупроводниците. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Комисията
  може
  ,
  след
  консултация с Европейския съвет по полупроводниците, да ограничи мерките, предвидени в членове 21 и 22, до
  определени сектори
  от критично значение, чието функциониране е нарушено или застрашено в резултат на кризата с полупроводниците.

2.   Комисията
  е задължена, въз основа на
  консултация с Европейския съвет по полупроводниците, да ограничи мерките, предвидени в членове 21 и 22, до
  секторите
  от критично значение, чието функциониране е нарушено или застрашено в резултат на кризата с полупроводниците.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Мерките за намеса от страна на Комисията винаги следва да бъдат възможно най-малко.

Изменение 17

Изменение 17

Член 19, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Използването на мерките, посочени в параграф 1, е пропорционално и ограничено до необходимото за справяне със сериозни смущения в жизненоважни обществени функции или икономически дейности в Съюза и трябва да бъде в интерес на Съюза. При използването на тези мерки се избягва създаването на непропорционална административна тежест за МСП. | 4.   Използването на мерките, посочени в параграф 1, е пропорционално и ограничено до необходимото за справяне със сериозни смущения в жизненоважни обществени функции или икономически дейности в Съюза и трябва да бъде в интерес на Съюза. При използването на тези мерки се избягва създаването на непропорционална административна тежест за МСП.
  Тези мерки следва да се използват само селективно и като крайна мярка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

4.   Използването на мерките, посочени в параграф 1, е пропорционално и ограничено до необходимото за справяне със сериозни смущения в жизненоважни обществени функции или икономически дейности в Съюза и трябва да бъде в интерес на Съюза. При използването на тези мерки се избягва създаването на непропорционална административна тежест за МСП.

4.   Използването на мерките, посочени в параграф 1, е пропорционално и ограничено до необходимото за справяне със сериозни смущения в жизненоважни обществени функции или икономически дейности в Съюза и трябва да бъде в интерес на Съюза. При използването на тези мерки се избягва създаването на непропорционална административна тежест за МСП.
  Тези мерки следва да се използват само селективно и като крайна мярка.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Наборът от инструменти за извънредни ситуации крие значителен риск от възпрепятстване на инвестициите и създаването на нови предприятия. Европейската комисия трябва ясно да заяви, че тези мерки са замислени като крайна мярка и ще бъдат избягвани, доколкото това е възможно.

Изменение 18

Изменение 18

Член 21, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Когато е необходимо
  и
  пропорционално за гарантирането на функционирането на всички или на някои сектори от критично значение, Комисията може да задължи интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми да приемат и изпълняват с приоритет поръчки за продукти от значение за кризата („поръчка с приоритет“).
  Това задължение има предимство пред всяко задължение съгласно частното или публичното право. | 1.   Когато е необходимо, пропорционално
  и технически осъществимо
  за гарантирането на функционирането на всички или на някои сектори от критично значение, Комисията може да задължи интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми да приемат и изпълняват с приоритет поръчки за продукти от значение за кризата („поръчка с приоритет“). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Когато е необходимо
  и
  пропорционално за гарантирането на функционирането на всички или на някои сектори от критично значение, Комисията може да задължи интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми да приемат и изпълняват с приоритет поръчки за продукти от значение за кризата („поръчка с приоритет“).
  Това задължение има предимство пред всяко задължение съгласно частното или публичното право.

1.   Когато е необходимо, пропорционално
  и технически осъществимо
  за гарантирането на функционирането на всички или на някои сектори от критично значение, Комисията може да задължи интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми да приемат и изпълняват с приоритет поръчки за продукти от значение за кризата („поръчка с приоритет“).

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Краткосрочно преориентиране на производството на полупроводници е почти невъзможно. Поради това определящ критерий следва да бъде осъществимостта. Освен това членът относно поръчките с приоритет следва да бъде формулиран по такъв начин, че да не възпира потенциалните инвеститори да инвестират в ЕС. Освен това съществуват съмнения, доколко това би било правно изпълнимо.

Изменение 19

Изменение 19

Член 24, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Европейският съвет по полупроводниците е съставен от представители на държавите членки и се председателства от представител на Комисията. | 1.   Европейският съвет по полупроводниците е съставен от представители на държавите членки
  със съответна професионална компетентност
  и се председателства от представител на Комисията. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Европейският съвет по полупроводниците е съставен от представители на държавите членки и се председателства от представител на Комисията.

1.   Европейският съвет по полупроводниците е съставен от представители на държавите членки
  със съответна професионална компетентност
  и се председателства от представител на Комисията.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Европейският съвет по полупроводниците следва да бъде специализиран орган, а не изцяло политически орган.

Изменение 20

Изменение 20

Чен 24, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Всяко единно национално звено за контакт, посочено в член 26, параграф 3, назначава представител
  на високо равнище
  в Европейския съвет по полупроводниците. Когато е уместно по отношение на функцията и експертния опит, дадена държава членка може да има повече от един представител във връзка с различни задачи на Европейския съвет по полупроводниците. Всеки член на Европейския съвет по полупроводниците има заместник. | 2.   Всяко единно национално звено за контакт, посочено в член 26, параграф 3, назначава
  технически компетентен
  представител в Европейския съвет по полупроводниците. Когато е уместно по отношение на функцията и експертния опит, дадена държава членка може да има повече от един представител във връзка с различни задачи на Европейския съвет по полупроводниците. Всеки член на Европейския съвет по полупроводниците има заместник.
  Държавите членки са длъжни да включват региони с екосистеми в областта на полупроводниците. Европейският комитет на регионите изпраща един представител в Европейския съвет по полупроводниците. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Всяко единно национално звено за контакт, посочено в член 26, параграф 3, назначава представител
  на високо равнище
  в Европейския съвет по полупроводниците. Когато е уместно по отношение на функцията и експертния опит, дадена държава членка може да има повече от един представител във връзка с различни задачи на Европейския съвет по полупроводниците. Всеки член на Европейския съвет по полупроводниците има заместник.

2.   Всяко единно национално звено за контакт, посочено в член 26, параграф 3, назначава
  технически компетентен
  представител в Европейския съвет по полупроводниците. Когато е уместно по отношение на функцията и експертния опит, дадена държава членка може да има повече от един представител във връзка с различни задачи на Европейския съвет по полупроводниците. Всеки член на Европейския съвет по полупроводниците има заместник.
  Държавите членки са длъжни да включват региони с екосистеми в областта на полупроводниците. Европейският комитет на регионите изпраща един представител в Европейския съвет по полупроводниците.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Като се има предвид ролята им в подкрепа на регионалните промишлени екосистеми, включително МСП, както и на науката и научните изследвания, регионите със съответните eкосистеми в областта на полупроводниците (например членовете на Silicon Europe) и Европейският комитет на регионите следва да участват в работата на съвета.

Изменение 21

Изменение 21

Член 26, параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 6.   Държавите членки гарантират, че когато е целесъобразно и в съответствие с правото на Съюза и националното право, националните компетентни органи се консултират и си сътрудничат с други съответни национални органи, както и със съответните заинтересовани страни. Комисията улеснява обмена на опит между националните компетентни органи. | 6.   Държавите членки гарантират, че когато е целесъобразно и в съответствие с правото на Съюза и националното право, националните компетентни органи се консултират и си сътрудничат с други съответни национални
  , регионални и местни
  органи, както и със съответните заинтересовани страни. Комисията улеснява обмена на опит между националните компетентни органи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

6.   Държавите членки гарантират, че когато е целесъобразно и в съответствие с правото на Съюза и националното право, националните компетентни органи се консултират и си сътрудничат с други съответни национални органи, както и със съответните заинтересовани страни. Комисията улеснява обмена на опит между националните компетентни органи.

6.   Държавите членки гарантират, че когато е целесъобразно и в съответствие с правото на Съюза и националното право, националните компетентни органи се консултират и си сътрудничат с други съответни национални
  , регионални и местни
  органи, както и със съответните заинтересовани страни. Комисията улеснява обмена на опит между националните компетентни органи.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Включване на регионалните и местните органи.

Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 2021/2085
  за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“
  по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“

Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 2021/2085

за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“

по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“

COM(2022) 47 final

COM(2022) 47 final

Изменение 22

Изменение 22

Съображение 7

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (7) | Дейностите, финансирани от съвместното предприятие „Интегрални схеми“, следва да бъдат включени в една работна програма, която следва да бъде приета от управителния съвет. Преди да бъде изготвена всяка работна програма, съветът на публичните органи, като вземе предвид становището на Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии (1), следва да определи частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, включително съответните прогнози за разходите по тях. За тази цел съветът на публичните органи следва да включва само Комисията и публичните органи от държавите членки. Впоследствие въз основа на това определяне изпълнителният директор следва да подготви работната програма, включително дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, както и съответните прогнози за разходите по тях. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(7)

Дейностите, финансирани от съвместното предприятие „Интегрални схеми“, следва да бъдат включени в една работна програма, която следва да бъде приета от управителния съвет. Преди да бъде изготвена всяка работна програма, съветът на публичните органи, като вземе предвид становището на Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии (1), следва да определи частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, включително съответните прогнози за разходите по тях. За тази цел съветът на публичните органи следва да включва само Комисията и публичните органи от държавите членки. Впоследствие въз основа на това определяне изпълнителният директор следва да подготви работната програма, включително дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, както и съответните прогнози за разходите по тях.

1

| (7) | Дейностите, финансирани от съвместното предприятие „Интегрални схеми“, следва да бъдат включени в една работна програма, която следва да бъде приета от управителния съвет. Преди да бъде изготвена всяка работна програма, съветът на публичните органи, като вземе предвид становището на
  Съвета на частноправните членове и на
  Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии (1), следва да определи частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, включително съответните прогнози за разходите по тях. За тази цел съветът на публичните органи следва да включва само Комисията и публичните органи от държавите членки. Впоследствие въз основа на това определяне
  и на стратегическата програма за научни изследвания и иновации
  изпълнителният директор следва да подготви работната програма, включително дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, както и съответните прогнози за разходите по тях.
  Бюджетът за научноизследователски и иновационни дейности на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ следва да бъде поне толкова голям, колкото е предвиденият бюджет за съвместното предприятие „Ключови цифрови технологии“. Следва да бъдат възприети също и обхватът на прилагане и начинът на работа. |
| --- | --- |

(7)

Дейностите, финансирани от съвместното предприятие „Интегрални схеми“, следва да бъдат включени в една работна програма, която следва да бъде приета от управителния съвет. Преди да бъде изготвена всяка работна програма, съветът на публичните органи, като вземе предвид становището на
  Съвета на частноправните членове и на
  Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии (1), следва да определи частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, включително съответните прогнози за разходите по тях. За тази цел съветът на публичните органи следва да включва само Комисията и публичните органи от държавите членки. Впоследствие въз основа на това определяне
  и на стратегическата програма за научни изследвания и иновации
  изпълнителният директор следва да подготви работната програма, включително дейностите за изграждане на капацитет и научноизследователските и иновационните дейности, както и съответните прогнози за разходите по тях.
  Бюджетът за научноизследователски и иновационни дейности на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ следва да бъде поне толкова голям, колкото е предвиденият бюджет за съвместното предприятие „Ключови цифрови технологии“. Следва да бъдат възприети също и обхватът на прилагане и начинът на работа.

Съвета на частноправните членове и на

1

и на стратегическата програма за научни изследвания и иновации

Бюджетът за научноизследователски и иновационни дейности на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ следва да бъде поне толкова голям, колкото е предвиденият бюджет за съвместното предприятие „Ключови цифрови технологии“. Следва да бъдат възприети също и обхватът на прилагане и начинът на работа.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съветът на публичните органи не следва да определя предварително програмата за научни изследвания и иновации, тъй като това би ограничило правомощията за вземане на решения на управителния съвет. Съвместното предприятие „Интегрални схеми“ следва да продължи научноизследователските дейности, начина на работа и бюджета на съвместното предприятие „Ключови цифрови технологии“.

Изменение 23

Изменение 23

Член 1, точка 7, буква а)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | в параграф 1, буква б) се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

а)

в параграф 1, буква б) се заменя със следното:

| а) | в параграф 1, буква б) се заменя със следното: |
| --- | --- |

а)

в параграф 1, буква б) се заменя със следното:

| | „б) | установяване на лидерство на Съюза в областта на високите научни постижения и иновациите при нововъзникващите технологии за компоненти и системи, включително в дейности, свързани с ниски равнища на технологична готовност; и насърчаване на активното участие на МСП, които трябва да представляват най-малко една трета от общия брой участници в непреките действия и най-малко 20 % от публичното финансиране
  , предназначено за научноизследователски и иновационни действия,
  следва бъдат разпределени за тях.“; |
| --- | --- | --- |

„б)

установяване на лидерство на Съюза в областта на високите научни постижения и иновациите при нововъзникващите технологии за компоненти и системи, включително в дейности, свързани с ниски равнища на технологична готовност; и насърчаване на активното участие на МСП, които трябва да представляват най-малко една трета от общия брой участници в непреките действия и най-малко 20 % от публичното финансиране
  , предназначено за научноизследователски и иновационни действия,
  следва бъдат разпределени за тях.“;

, предназначено за научноизследователски и иновационни действия,

| | „б) | установяване на лидерство на Съюза в областта на високите научни постижения и иновациите при нововъзникващите технологии за компоненти и системи, включително в дейности, свързани с ниски равнища на технологична готовност; и насърчаване на активното участие на МСП, които
  съотнесено към научноизследователските и иновационните действия


  трябва да представляват най-малко една трета от общия брой участници в непреките действия и най-малко 20 % от публичното финансиране следва бъдат разпределени за тях.“; |
| --- | --- | --- |

„б)

установяване на лидерство на Съюза в областта на високите научни постижения и иновациите при нововъзникващите технологии за компоненти и системи, включително в дейности, свързани с ниски равнища на технологична готовност; и насърчаване на активното участие на МСП, които
  съотнесено към научноизследователските и иновационните действия

съотнесено към научноизследователските и иновационните действия

трябва да представляват най-малко една трета от общия брой участници в непреките действия и най-малко 20 % от публичното финансиране следва бъдат разпределени за тях.“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Не е реалистично МСП да представляват една трета от участниците в дейностите за изграждане на капацитет, както е описано в новите букви ж)—й) на член 126, параграф 1. Ето защо делът на МСП от една трета от броя на участниците следва да се прилага само за частта, посветена на научноизследователските иновационните действия, както и 20-процентният дял от публичното финансиране.

Изменение 24

Изменение 24

Член 1, точка 7, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| в) | в параграф 2 буква е) се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

в параграф 2 буква е) се заменя със следното:

| в) | в параграф 2 буква е) се заменя със следното: |
| --- | --- |

в)

в параграф 2 буква е) се заменя със следното:

| | „е) | установяване на съгласуваност между стратегическата програма за научни изследвания и иновации на съвместното предприятие „Интегрални схеми“
  , приноса на други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии,
  и политиките на Съюза, така че технологиите за електронни компоненти и системи да имат ефективен принос;“ |
| --- | --- | --- |

„е)

установяване на съгласуваност между стратегическата програма за научни изследвания и иновации на съвместното предприятие „Интегрални схеми“
  , приноса на други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии,
  и политиките на Съюза, така че технологиите за електронни компоненти и системи да имат ефективен принос;“

, приноса на други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии,

| | „е) | установяване на съгласуваност между стратегическата програма за научни изследвания и иновации на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ и политиките на Съюза, така че технологиите за електронни компоненти и системи да имат ефективен принос;“ |
| --- | --- | --- |

„е)

установяване на съгласуваност между стратегическата програма за научни изследвания и иновации на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ и политиките на Съюза, така че технологиите за електронни компоненти и системи да имат ефективен принос;“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съвместното предприятие „Интегрални схеми“ не е в позиция да осигури необходимата съгласуваност с дейностите на трети страни.

Изменение 25

Изменение 25

Член 1, точка 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 9)   В член 129 параграф 3 се заменя със следното: | 9)   В член 129 параграф 3 се заменя със следното: |
| „3.   Чрез дерогация от член 28, параграф 4 частноправните членове правят или вземат мерки техните съставни и свързани субекти да направят финансова вноска
  от най-малко
  26 331 000 EUR за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. Делът от общата годишна вноска на частноправните членове за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ е 35 %.“ | „3.   Чрез дерогация от член 28, параграф 4 частноправните членове правят или вземат мерки техните съставни и свързани субекти да направят финансова вноска
  най-много до
  26 331 000 EUR за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. Делът от общата годишна вноска на частноправните членове за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ е
  не повече от
  35 %.“ |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

9)   В член 129 параграф 3 се заменя със следното:

9)   В член 129 параграф 3 се заменя със следното:

„3.   Чрез дерогация от член 28, параграф 4 частноправните членове правят или вземат мерки техните съставни и свързани субекти да направят финансова вноска
  от най-малко
  26 331 000 EUR за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. Делът от общата годишна вноска на частноправните членове за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ е 35 %.“

„3.   Чрез дерогация от член 28, параграф 4 частноправните членове правят или вземат мерки техните съставни и свързани субекти да направят финансова вноска
  най-много до
  26 331 000 EUR за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. Делът от общата годишна вноска на частноправните членове за административните разходи на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ е
  не повече от
  35 %.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Формулировката би могла да доведе до сериозни неясноти. Не е ясно кое ограничение преобладава: по-ниското ограничение от поне 26 331 000 EUR или по-високото ограничение от максимум 35 %. Междувременно Комисията потвърди, че определението „най-малко“ в предложението на Комисията е техническа грешка. Тази грешка беше поправена в компромисния текст на председателството на Съвета от 25 май.

Изменение 26

Изменение 26

Член 1, точка 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 13)   Вмъква се следният член 134а: | 13)   Вмъква се следният член 134а: |
| „Член 134а

  Допълнителни задачи на изпълнителния директор
  В допълнение към задачите, изброени в член 19, изпълнителният директор на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ изготвя и, след като вземе предвид определянето от съвета на публичните органи, посочено в член 137, буква е),
  както и информацията от съответните заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии,
  представя за приемане на управителния съвет работната програма на съвместното предприятие с цел изпълнение на стратегическата програма за научни изследвания и иновации.“ | „Член 134а

  Допълнителни задачи на изпълнителния директор
  В допълнение към задачите, изброени в член 19, изпълнителният директор на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ изготвя и, след като вземе предвид определянето от съвета на публичните органи, посочено в член 137, буква е), представя за приемане на управителния съвет работната програма на съвместното предприятие с цел изпълнение на стратегическата програма за научни изследвания и иновации.“ |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

13)   Вмъква се следният член 134а:

13)   Вмъква се следният член 134а:

„Член 134а

Допълнителни задачи на изпълнителния директор

В допълнение към задачите, изброени в член 19, изпълнителният директор на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ изготвя и, след като вземе предвид определянето от съвета на публичните органи, посочено в член 137, буква е),
  както и информацията от съответните заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии,
  представя за приемане на управителния съвет работната програма на съвместното предприятие с цел изпълнение на стратегическата програма за научни изследвания и иновации.“

„Член 134а

Допълнителни задачи на изпълнителния директор

В допълнение към задачите, изброени в член 19, изпълнителният директор на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ изготвя и, след като вземе предвид определянето от съвета на публичните органи, посочено в член 137, буква е), представя за приемане на управителния съвет работната програма на съвместното предприятие с цел изпълнение на стратегическата програма за научни изследвания и иновации.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Тази информация вече е взета предвид при определянето на частта от работната програма от съвета на публичните органи и следователно не е необходимо да бъде включвана отново.

Изменение 27

Изменение 27

Член 1, точка 15, буква а)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | добавят се следните букви е) и ж): |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

а)

добавят се следните букви е) и ж):

| а) | добавят се следните букви е) и ж): |
| --- | --- |

а)

добавят се следните букви е) и ж):

| | „е) | преди изготвянето на всяка работна програма определя частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет
  и научноизследователските и иновационните дейности
  , включително съответните прогнози за разходите, като взема предвид становището на Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии; |
| --- | --- | --- |

„е)

преди изготвянето на всяка работна програма определя частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет
  и научноизследователските и иновационните дейности
  , включително съответните прогнози за разходите, като взема предвид становището на Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии;

и научноизследователските и иновационните дейности

| ж) | подбира предложения, съответстващи на дейности за изграждане на капацитет, в съответствие с член 12, параграф 1 и член 17, параграф 2, буква ф);“ |
| --- | --- |

ж)

подбира предложения, съответстващи на дейности за изграждане на капацитет, в съответствие с член 12, параграф 1 и член 17, параграф 2, буква ф);“

| | „е) | преди изготвянето на всяка работна програма определя частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет, включително съответните прогнози за разходите, като взема предвид становището на
  Съвета на частноправните членове, на
  Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии; |
| --- | --- | --- |

„е)

преди изготвянето на всяка работна програма определя частта от работната програма, свързана с дейностите за изграждане на капацитет, включително съответните прогнози за разходите, като взема предвид становището на
  Съвета на частноправните членове, на
  Европейския съвет по полупроводниците и информацията от други заинтересовани страни, включително, когато е целесъобразно, пътните карти, изготвени от Алианса за процесори и полупроводникови технологии;

Съвета на частноправните членове, на

| ж) | подбира предложения, съответстващи на дейности за изграждане на капацитет, в съответствие с член 12, параграф 1 и член 17, параграф 2, буква ф);“ |
| --- | --- |

ж)

подбира предложения, съответстващи на дейности за изграждане на капацитет, в съответствие с член 12, параграф 1 и член 17, параграф 2, буква ф);“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съветът на публичните органи не следва да определя предварително програмата за научни изследвания и иновации, тъй като това би ограничило правомощията за вземане на решения на управителния съвет. Въпреки това съветът на публичните органи следва да взема предвид становището на съвета на частноправните членове относно изграждането на капацитет, за да се гарантира адекватността по отношение на промишлената политика.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

Значение на Европейския законодателен акт за интегралните схеми

Значение на Европейския законодателен акт за интегралните схеми

| 1. | изтъква, че успехът на Европейския законодателен акт за интегралните схеми (ЕЗАИС) е от решаващо значение за ЕС като цяло, за държавите членки, както и за всички местни и регионални власти, тъй като осигуряването на промишленото производство във всички региони на Европа зависи от сигурни доставки на полупроводници; в това отношение решително подкрепя ясно позициониране на ЕС в контекста на глобалната конкуренция; |
| --- | --- |

1.

изтъква, че успехът на Европейския законодателен акт за интегралните схеми (ЕЗАИС) е от решаващо значение за ЕС като цяло, за държавите членки, както и за всички местни и регионални власти, тъй като осигуряването на промишленото производство във всички региони на Европа зависи от сигурни доставки на полупроводници; в това отношение решително подкрепя ясно позициониране на ЕС в контекста на глобалната конкуренция;

| 2. | приветства предложението на Комисията за Европейски законодателен акт за интегралните схеми като ключова стъпка към укрепване на ЕС, неговата промишленост и сигурност. Важно е, че в Законодателния акт за интегралните схеми се разглеждат въпроси, свързани със стратегическата автономност и технологичното лидерство на ЕС. ЕС трябва да остане глобален играч в сектора на полупроводниците. Ето защо амбициозната цел за увеличаване на пазарния дял на ЕС в производството на полупроводници от сегашните 10 % на 20 % до 2030 г. е правилна; |
| --- | --- |

2.

приветства предложението на Комисията за Европейски законодателен акт за интегралните схеми като ключова стъпка към укрепване на ЕС, неговата промишленост и сигурност. Важно е, че в Законодателния акт за интегралните схеми се разглеждат въпроси, свързани със стратегическата автономност и технологичното лидерство на ЕС. ЕС трябва да остане глобален играч в сектора на полупроводниците. Ето защо амбициозната цел за увеличаване на пазарния дял на ЕС в производството на полупроводници от сегашните 10 % на 20 % до 2030 г. е правилна;

| 3. | споделя целите за намаляване на най-големите стратегически зависимости в производството на полупроводници, във веригите за доставки и в снабдяването със суровини и първични продукти чрез разширяване и диверсификация, за разширяване на производството на полупроводници в Европа, както и за запазване и засилване на водещата роля в научноизследователската и развойната дейност. Същевременно се обявява за това в приложното поле на регламент COM(2022) 46 final да се включи производството на структури с размер над 10 nm, от които се нуждаят отраслите клиенти в ЕС; подчертава в това отношение значението на закрилата на ноу-хау и на патентите, така че отделните държави да не бъдат поставени в неравностойно положение; |
| --- | --- |

3.

споделя целите за намаляване на най-големите стратегически зависимости в производството на полупроводници, във веригите за доставки и в снабдяването със суровини и първични продукти чрез разширяване и диверсификация, за разширяване на производството на полупроводници в Европа, както и за запазване и засилване на водещата роля в научноизследователската и развойната дейност. Същевременно се обявява за това в приложното поле на регламент COM(2022) 46 final да се включи производството на структури с размер над 10 nm, от които се нуждаят отраслите клиенти в ЕС; подчертава в това отношение значението на закрилата на ноу-хау и на патентите, така че отделните държави да не бъдат поставени в неравностойно положение;

| 4. | приветства предложението за Европейски законодателен акт за интегралните схеми и с оглед на бързото и последователно изпълнение на Европейския зелен пакт: без сигурни наличности на полупроводници не могат да бъдат постигнати амбициозните цели в областта на околната среда и климата на ЕС, по-силен енергиен суверенитет, както и целите за развитие на енергопроизводството от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

4.

приветства предложението за Европейски законодателен акт за интегралните схеми и с оглед на бързото и последователно изпълнение на Европейския зелен пакт: без сигурни наличности на полупроводници не могат да бъдат постигнати амбициозните цели в областта на околната среда и климата на ЕС, по-силен енергиен суверенитет, както и целите за развитие на енергопроизводството от възобновяеми източници;

| 5. | посочва, че увеличаването на производството на полупроводници същевременно трябва да бъде съпътствано от стъпки за намаляване на потреблението на енергия и ресурси и на отрицателното въздействие върху околната среда по цялата верига за създаване на стойност и да се извършва при гарантирано спазване на критериите за устойчивост (ЦУР) и интегрирането в производствените съоръжения на използването на възобновяеми енергийни източници и механизми за ефективно използване на водните ресурси. За тази цел следва да се обърне специално внимание на тези енергийни и екологични въздействия в следващото поколение иновативни технологии (напр. интегрирана оптика и специални разнородни системи); |
| --- | --- |

5.

посочва, че увеличаването на производството на полупроводници същевременно трябва да бъде съпътствано от стъпки за намаляване на потреблението на енергия и ресурси и на отрицателното въздействие върху околната среда по цялата верига за създаване на стойност и да се извършва при гарантирано спазване на критериите за устойчивост (ЦУР) и интегрирането в производствените съоръжения на използването на възобновяеми енергийни източници и механизми за ефективно използване на водните ресурси. За тази цел следва да се обърне специално внимание на тези енергийни и екологични въздействия в следващото поколение иновативни технологии (напр. интегрирана оптика и специални разнородни системи);

| 6. | припомня, че в допълнение към сигурните доставки на суровини от критично значение трябва да се използват и възможностите на кръговата икономика. От основно значение е извличането на суровини и материали от устройства и съоръжения. Този факт следва да се вземе предвид още при разработването на продукти, в които се внедряват полупроводници. В регионите би трябвало да се изградят съответни умения и да се разработят съответните критерии за допустимост; |
| --- | --- |

6.

припомня, че в допълнение към сигурните доставки на суровини от критично значение трябва да се използват и възможностите на кръговата икономика. От основно значение е извличането на суровини и материали от устройства и съоръжения. Този факт следва да се вземе предвид още при разработването на продукти, в които се внедряват полупроводници. В регионите би трябвало да се изградят съответни умения и да се разработят съответните критерии за допустимост;

| 7. | посочва, че неблагоприятното положение на ЕС в сравнение с трети държави по отношение на природните ресурси прави ЕС силно зависим от доставчици извън ЕС за внос на суровини от изключителна важност; насърчава Европейската комисия да обърне внимание на тази стратегическа зависимост, като засили работата си и изискванията относно кръговия характер на интегралните схеми, по-специално при проектирането и повторната употреба на материалите и да задълбочи още отношенията с основни институционални партньори; |
| --- | --- |

7.

посочва, че неблагоприятното положение на ЕС в сравнение с трети държави по отношение на природните ресурси прави ЕС силно зависим от доставчици извън ЕС за внос на суровини от изключителна важност; насърчава Европейската комисия да обърне внимание на тази стратегическа зависимост, като засили работата си и изискванията относно кръговия характер на интегралните схеми, по-специално при проектирането и повторната употреба на материалите и да задълбочи още отношенията с основни институционални партньори;

| 8. | приветства в съответствие със становището си относно „План за действие относно суровините от критично значение“ новите миннодобивни дейности в ЕС, за да се откриват съществуващи находища от суровини от критично значение; новият добив на високотехнологични суровини в ЕС трябва да се основава на планове за НИРД в областта на иновативното минното дело със слабо въздействие; |
| --- | --- |

8.

приветства в съответствие със становището си относно „План за действие относно суровините от критично значение“ новите миннодобивни дейности в ЕС, за да се откриват съществуващи находища от суровини от критично значение; новият добив на високотехнологични суровини в ЕС трябва да се основава на планове за НИРД в областта на иновативното минното дело със слабо въздействие;

| 9. | отбелязва, че местните и регионалните власти (МРВ) имат силен общ интерес от сигурни доставки на полупроводници поради голямата непряка зависимост на местната икономика; предвид това и поради близостта си до екосистемите в областта на полупроводниците те следва да играят ключова роля при прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми; отбелязва също така, че всички региони ще спечелят от Европейския законодателен акт за интегралните схеми, независимо дали в тях се произвеждат полупроводници или не; |
| --- | --- |

9.

отбелязва, че местните и регионалните власти (МРВ) имат силен общ интерес от сигурни доставки на полупроводници поради голямата непряка зависимост на местната икономика; предвид това и поради близостта си до екосистемите в областта на полупроводниците те следва да играят ключова роля при прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми; отбелязва също така, че всички региони ще спечелят от Европейския законодателен акт за интегралните схеми, независимо дали в тях се произвеждат полупроводници или не;

| 10. | припомня с оглед на актуалните събития важността на сигурните енергийни доставки за сектора на полупроводниците; това се отнася по-специално до необходимите количества електроенергия и стабилността на мрежата; те са фактор в избора на местоположение за съществуващите съоръжения, но преди всичко и за планираното изграждане на нови съоръжения; |
| --- | --- |

10.

припомня с оглед на актуалните събития важността на сигурните енергийни доставки за сектора на полупроводниците; това се отнася по-специално до необходимите количества електроенергия и стабилността на мрежата; те са фактор в избора на местоположение за съществуващите съоръжения, но преди всичко и за планираното изграждане на нови съоръжения;

Стратегически цели на Европа в областта на полупроводниците

Стратегически цели на Европа в областта на полупроводниците

| 11. | призовава предприятията да отчитат в по-голяма степен собствените си нужди от полупроводници и необходимите за това вериги на доставки при постоянно променящите се геостратегически рамкови условия и да избягват едностранните зависимости в интерес на диверсификация на риска; в международен план ЕС трябва да подчертае по-добре предимствата си като сигурно място на производство; |
| --- | --- |

11.

призовава предприятията да отчитат в по-голяма степен собствените си нужди от полупроводници и необходимите за това вериги на доставки при постоянно променящите се геостратегически рамкови условия и да избягват едностранните зависимости в интерес на диверсификация на риска; в международен план ЕС трябва да подчертае по-добре предимствата си като сигурно място на производство;

| 12. | призовава Комисията — в предстоящите преговори със Съвета и Европейския парламент — ясно да подчертае значението на Европейския законодателен акт за интегралните схеми за осигуряването на промишлената производствена база на Европа и да изиска допълнителни финансови вноски от държавите членки и икономиката; |
| --- | --- |

12.

призовава Комисията — в предстоящите преговори със Съвета и Европейския парламент — ясно да подчертае значението на Европейския законодателен акт за интегралните схеми за осигуряването на промишлената производствена база на Европа и да изиска допълнителни финансови вноски от държавите членки и икономиката;

| 13. | предлага средствата, предоставени въз основа на Европейския законодателен акт за интегралните схеми, да бъдат използвани стратегически за разширяване на съществуващите клъстери за полупроводници и екосистеми в областта на полупроводниците, както малки, така и големи, включително тяхното свързване. ЕС има най-големи шансове да се утвърди в бъдеще на световния пазар на полупроводници, ако продължава да се опира на съществуващите си силни страни и ги развива, като по този начин ограничава взаимната зависимост до държави със сходни виждания и от своя страна намалява едностранните зависимости от трети държави; |
| --- | --- |

13.

предлага средствата, предоставени въз основа на Европейския законодателен акт за интегралните схеми, да бъдат използвани стратегически за разширяване на съществуващите клъстери за полупроводници и екосистеми в областта на полупроводниците, както малки, така и големи, включително тяхното свързване. ЕС има най-големи шансове да се утвърди в бъдеще на световния пазар на полупроводници, ако продължава да се опира на съществуващите си силни страни и ги развива, като по този начин ограничава взаимната зависимост до държави със сходни виждания и от своя страна намалява едностранните зависимости от трети държави;

| 14. | приветства създаването на Европейски фонд за интегрални схеми; отбелязва, че стълб 2 на Европейския законодателен акт за интегралните схеми по принцип следва да бъде отворен към технологиите и че средствата трябва да бъдат мобилизирани възможно най-бързо; |
| --- | --- |

14.

приветства създаването на Европейски фонд за интегрални схеми; отбелязва, че стълб 2 на Европейския законодателен акт за интегралните схеми по принцип следва да бъде отворен към технологиите и че средствата трябва да бъдат мобилизирани възможно най-бързо;

| 15. | отново заявява, че важните проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) като много успешен инструмент продължават да бъдат от голямо значение в рамките на Европейския законодателен акт за интегралните схеми; припомня обаче, че ЕС и държавите членки трябва да действат по-бързо във всички области, по-специално по отношение на разрешителните и субсидиите, за да може да се подкрепя индустрията, включително МСП, в съответствие с потребностите; |
| --- | --- |

15.

отново заявява, че важните проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) като много успешен инструмент продължават да бъдат от голямо значение в рамките на Европейския законодателен акт за интегралните схеми; припомня обаче, че ЕС и държавите членки трябва да действат по-бързо във всички области, по-специално по отношение на разрешителните и субсидиите, за да може да се подкрепя индустрията, включително МСП, в съответствие с потребностите;

| 16. | подчертава ключовото значение на новите технологии за по-нататъшното развитие на Европа като място за производство на полупроводници, за да остане конкурентоспособна в технологичната област в световен мащаб: при прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми трябва да се реагира открито и бързо на използването на нови материали, като например галиев нитрид, индиев фосфид, силициев карбид и силиконов нитрид, както и на внедряването на нови процеси, за да се предостави възможност за разработването и производството на интегрални схеми от следващо поколение; това включва например фотонични интегрални схеми, съществени за изграждането на автономна и устойчива мрежа за комуникация на данни, теле- и квантова комуникация, и за автономно шофиране, и квантови интегрални схеми, които позволяват анализ на значително по-големи обеми от данни, извършването на по-мощни изчисления по по-бърз начин и извършването на по-подробни симулации, но също и хибридни интегрални схеми и хетерогенни системи, при които интегрирането на фотонни функции върху електронни интегрални схеми е един от съществените въпроси за бъдещето на сектора на полупроводниците; |
| --- | --- |

16.

подчертава ключовото значение на новите технологии за по-нататъшното развитие на Европа като място за производство на полупроводници, за да остане конкурентоспособна в технологичната област в световен мащаб: при прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми трябва да се реагира открито и бързо на използването на нови материали, като например галиев нитрид, индиев фосфид, силициев карбид и силиконов нитрид, както и на внедряването на нови процеси, за да се предостави възможност за разработването и производството на интегрални схеми от следващо поколение; това включва например фотонични интегрални схеми, съществени за изграждането на автономна и устойчива мрежа за комуникация на данни, теле- и квантова комуникация, и за автономно шофиране, и квантови интегрални схеми, които позволяват анализ на значително по-големи обеми от данни, извършването на по-мощни изчисления по по-бърз начин и извършването на по-подробни симулации, но също и хибридни интегрални схеми и хетерогенни системи, при които интегрирането на фотонни функции върху електронни интегрални схеми е един от съществените въпроси за бъдещето на сектора на полупроводниците;

| 17. | счита, че Европа трябва да постави допълнителен акцент върху дизайна на полупроводниците и следователно да изгради собствен капацитет за проектиране; |
| --- | --- |

17.

счита, че Европа трябва да постави допълнителен акцент върху дизайна на полупроводниците и следователно да изгради собствен капацитет за проектиране;

Финансово обезпечаване на законодателния акт за интегралните схеми

Финансово обезпечаване на законодателния акт за интегралните схеми

| 18. | отправя критика, че предвиденото финансово обезпечаване на Законодателния акт за интегралните схеми е прекалено малко; изразява съмнение, че целият финансов пакет ще бъде достатъчен, за да може да се удържи на международната конкуренция за разполагането на нови производствени съоръжения; подчертава, че новите инициативи заслужават нови финансови ресурси, и изразява съжаление относно пренасочването на средства от успешни програми, като например „Хоризонт Европа“ и програмата „Цифрова Европа“; |
| --- | --- |

18.

отправя критика, че предвиденото финансово обезпечаване на Законодателния акт за интегралните схеми е прекалено малко; изразява съмнение, че целият финансов пакет ще бъде достатъчен, за да може да се удържи на международната конкуренция за разполагането на нови производствени съоръжения; подчертава, че новите инициативи заслужават нови финансови ресурси, и изразява съжаление относно пренасочването на средства от успешни програми, като например „Хоризонт Европа“ и програмата „Цифрова Европа“;

| 19. | призовава Комисията да създаде прозрачност по отношение на финансовото обезпечаване на Законодателния акт за интегралните схеми и да осигури адекватно финансиране за всичките три стълба; в този процес Комисията следва да се ръководи от подобни инициативи в световен мащаб; |
| --- | --- |

19.

призовава Комисията да създаде прозрачност по отношение на финансовото обезпечаване на Законодателния акт за интегралните схеми и да осигури адекватно финансиране за всичките три стълба; в този процес Комисията следва да се ръководи от подобни инициативи в световен мащаб;

| 20. | счита, че за прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми следва да се използват повече свежи пари, и освен това призовава Съвета, Парламента и Комисията да осигурят съответно европейско и национално финансиране и да изменят съответно Многогодишната финансова рамка; тъй като стратегическите цели на Европейския законодателен акт за интегралните схеми се простират отвъд 2030 г., секторът на полупроводниците трябва да получи висок приоритет в преразглеждането на МФР, както и в следващата многогодишна финансова рамка (МФР); |
| --- | --- |

20.

счита, че за прилагането на Европейския законодателен акт за интегралните схеми следва да се използват повече свежи пари, и освен това призовава Съвета, Парламента и Комисията да осигурят съответно европейско и национално финансиране и да изменят съответно Многогодишната финансова рамка; тъй като стратегическите цели на Европейския законодателен акт за интегралните схеми се простират отвъд 2030 г., секторът на полупроводниците трябва да получи висок приоритет в преразглеждането на МФР, както и в следващата многогодишна финансова рамка (МФР);

| 21. | счита, че е необходимо да се създадат допълнителни стимули, така че в допълнение към средствата на ЕС и държавите членки и регионите, както и предприятията да предоставят необходимите ресурси; припомня колко е важно Комисията да предостави възможност за финансиране в съответствие с правото на Съюза; възможностите за финансиране трябва да бъдат обвързани със спазване на критериите от екологичен, социален или управленски характер; |
| --- | --- |

21.

счита, че е необходимо да се създадат допълнителни стимули, така че в допълнение към средствата на ЕС и държавите членки и регионите, както и предприятията да предоставят необходимите ресурси; припомня колко е важно Комисията да предостави възможност за финансиране в съответствие с правото на Съюза; възможностите за финансиране трябва да бъдат обвързани със спазване на критериите от екологичен, социален или управленски характер;

| 22. | призовава регионите и предприятията да привлекат Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за финансиране на нови проекти по цялата верига за създаване на стойност; счита, че ЕИБ може да има решаващ принос за успеха на Европейския законодателен акт за интегралните схеми; |
| --- | --- |

22.

призовава регионите и предприятията да привлекат Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за финансиране на нови проекти по цялата верига за създаване на стойност; счита, че ЕИБ може да има решаващ принос за успеха на Европейския законодателен акт за интегралните схеми;

Подпомагане и правилата на ЕС за държавната помощ от регионална гледна точка

Подпомагане и правилата на ЕС за държавната помощ от регионална гледна точка

| 23. | призовава Комисията при оценката и предоставянето на разрешение съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС да тълкува в по-широк аспект критерия за „първи по рода си в Европа“, тъй като по отношение на полупроводниците не съществува класическото и релевантно за конкуренцията на вътрешния пазар конкурентно положение; |
| --- | --- |

23.

призовава Комисията при оценката и предоставянето на разрешение съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС да тълкува в по-широк аспект критерия за „първи по рода си в Европа“, тъй като по отношение на полупроводниците не съществува класическото и релевантно за конкуренцията на вътрешния пазар конкурентно положение;

| 24. | приканва Комисията наред с промените и опростяванията в правилата за държавните помощи и процедурите за контрол на държавните помощи да разгледа възможността за допълнителни облекчения, като например начисляването на данъчни амортизации, за да се улесни разполагането на предприятия по цялата верига за създаване на стойност в областта на полупроводниците в Европа; |
| --- | --- |

24.

приканва Комисията наред с промените и опростяванията в правилата за държавните помощи и процедурите за контрол на държавните помощи да разгледа възможността за допълнителни облекчения, като например начисляването на данъчни амортизации, за да се улесни разполагането на предприятия по цялата верига за създаване на стойност в областта на полупроводниците в Европа;

| 25. | счита, че е необходимо в рамките на статута „първи по рода си“ да се предостави възможност не само за финансиране на производствени съоръжения, като „интегрирано производствено съоръжение“ (IPF) и „отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми“ (OEF), но също и за производството на първични продукти, като например пластини или производствени съоръжения, които също са от значение за постигането на целите; |
| --- | --- |

25.

счита, че е необходимо в рамките на статута „първи по рода си“ да се предостави възможност не само за финансиране на производствени съоръжения, като „интегрирано производствено съоръжение“ (IPF) и „отворено производствено предприятие на ЕС за интегрални схеми“ (OEF), но също и за производството на първични продукти, като например пластини или производствени съоръжения, които също са от значение за постигането на целите;

| 26. | приветства предвидените в член 14 механизми за ускоряване на националните процедури за планиране и издаване на разрешения за интегрирани производствени съоръжения и отворени производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми; |
| --- | --- |

26.

приветства предвидените в член 14 механизми за ускоряване на националните процедури за планиране и издаване на разрешения за интегрирани производствени съоръжения и отворени производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми;

| 27. | посочва, че за да се осигурят доставките на полупроводници, от значение са не само производствените съоръжения за самите полупроводници, но и производствените съоръжения на етапите на създаване на стойност нагоре и надолу по веригата, така че те също трябва да бъдат взети под внимание с оглед улесняване и ускоряване на процедурите, за да се избегнат „ефекти на ограничения капацитет“; |
| --- | --- |

27.

посочва, че за да се осигурят доставките на полупроводници, от значение са не само производствените съоръжения за самите полупроводници, но и производствените съоръжения на етапите на създаване на стойност нагоре и надолу по веригата, така че те също трябва да бъдат взети под внимание с оглед улесняване и ускоряване на процедурите, за да се избегнат „ефекти на ограничения капацитет“;

Научноизследователската и развойната дейност от регионална гледна точка

Научноизследователската и развойната дейност от регионална гледна точка

| 28. | призовава ЕС да възприеме широк подход по отношение на научноизследователската и развойната дейност, който да включва ползвателите и потребителите, и целите на развойната дейност и иновациите да не бъдат съобразени единствено с по-нататъшното миниатюризиране на възловите структури; |
| --- | --- |

28.

призовава ЕС да възприеме широк подход по отношение на научноизследователската и развойната дейност, който да включва ползвателите и потребителите, и целите на развойната дейност и иновациите да не бъдат съобразени единствено с по-нататъшното миниатюризиране на възловите структури;

| 29. | споделя опасенията на научноизследователската общност и общността на висшето образование, че предвиденото в Законодателния акт за интегралните схеми преразпределение на средства в програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“ ще отслаби други области и по този начин ще увеличи конкуренцията за оставащите средства; поради това очаква, че преразпределените от „Цифрова Европа“ и „Хоризонт Европа“ средства ще бъдат предоставени отново на програмите в рамките на периода на финансиране; |
| --- | --- |

29.

споделя опасенията на научноизследователската общност и общността на висшето образование, че предвиденото в Законодателния акт за интегралните схеми преразпределение на средства в програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“ ще отслаби други области и по този начин ще увеличи конкуренцията за оставащите средства; поради това очаква, че преразпределените от „Цифрова Европа“ и „Хоризонт Европа“ средства ще бъдат предоставени отново на програмите в рамките на периода на финансиране;

| 30. | обръща внимание на факта, че съфинансирането на проекти на национално или регионално равнище създава административни проблеми, и призовава Комисията да гарантира, че това няма да се превърне в пречка за участието в научноизследователски проекти; по-специално рамковите условия следва да бъдат разработени по такъв начин, че съпътстващото финансиране на проекти от национални или регионални програми да бъде допустимо като съфинансиране; |
| --- | --- |

30.

обръща внимание на факта, че съфинансирането на проекти на национално или регионално равнище създава административни проблеми, и призовава Комисията да гарантира, че това няма да се превърне в пречка за участието в научноизследователски проекти; по-специално рамковите условия следва да бъдат разработени по такъв начин, че съпътстващото финансиране на проекти от национални или регионални програми да бъде допустимо като съфинансиране;

| 31. | призовава регионите със съответни клъстери да участват активно в съвместното предприятие „Интегрални схеми“ (СП „Интегрални схеми“) като приемник на СП КЦТ и съвместното предприятие ECSEL; |
| --- | --- |

31.

призовава регионите със съответни клъстери да участват активно в съвместното предприятие „Интегрални схеми“ (СП „Интегрални схеми“) като приемник на СП КЦТ и съвместното предприятие ECSEL;

| 32. | призовава Комисията да даде по-подробно определение за понятието „пилотна линия“. Трябва да се осигури широк и отворен достъп до пилотните линии, за да могат в тях да участват клъстери, образователни и научноизследователски институти и предприятия, по-специално МСП. Достъпът на МСП до пилотните линии би могъл да се осъществява както в рамките на програмата „Хоризонт Европа“, така и по децентрализиран начин чрез национални и регионални органи с опит в подпомагането на стартиращи предприятия и МСП в тяхното създаване, развитие и консолидация, като например агенциите за регионално развитие; |
| --- | --- |

32.

призовава Комисията да даде по-подробно определение за понятието „пилотна линия“. Трябва да се осигури широк и отворен достъп до пилотните линии, за да могат в тях да участват клъстери, образователни и научноизследователски институти и предприятия, по-специално МСП. Достъпът на МСП до пилотните линии би могъл да се осъществява както в рамките на програмата „Хоризонт Европа“, така и по децентрализиран начин чрез национални и регионални органи с опит в подпомагането на стартиращи предприятия и МСП в тяхното създаване, развитие и консолидация, като например агенциите за регионално развитие;

| 33. | призовава за активно участие на съществуващите мрежи, като „Алианса за процесори и полупроводникови технологии“, в механизма за координирано наблюдение на веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците. Всички мрежи следва да бъдат отворени за нови участници, тъй като мрежите, като например „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ или мрежата на ЕС от цифрови иновационни центрове, също могат да дадат важен принос; |
| --- | --- |

33.

призовава за активно участие на съществуващите мрежи, като „Алианса за процесори и полупроводникови технологии“, в механизма за координирано наблюдение на веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците. Всички мрежи следва да бъдат отворени за нови участници, тъй като мрежите, като например „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ или мрежата на ЕС от цифрови иновационни центрове, също могат да дадат важен принос;

| 34. | предлага да се проучи до каква степен и с какви мерки може да се гарантира, че развитото в ЕС ноу-хау може да бъде защитено например в рамките на разширена патентна закрила; при това аспектите на сигурността също следва да бъдат от съществено значение; |
| --- | --- |

34.

предлага да се проучи до каква степен и с какви мерки може да се гарантира, че развитото в ЕС ноу-хау може да бъде защитено например в рамките на разширена патентна закрила; при това аспектите на сигурността също следва да бъдат от съществено значение;

Осигуряване на квалифицирани работници и образование и обучение

Осигуряване на квалифицирани работници и образование и обучение

| 35. | призовава държавите членки, МРВ и предприятията да поставят много по-силен акцент върху осигуряването на квалифицирани работници: предоставящото квалификация образование и обучение допринася в значителна степен за успеха на Европа като място на производство на полупроводници и е ключов фактор при взимането на инвестиционни решения; общото и професионалното образование и обучение в регионите играят решаваща роля; все повече момичета и жени следва да бъдат привлечени към обучението в областта на полупроводниковите технологии; |
| --- | --- |

35.

призовава държавите членки, МРВ и предприятията да поставят много по-силен акцент върху осигуряването на квалифицирани работници: предоставящото квалификация образование и обучение допринася в значителна степен за успеха на Европа като място на производство на полупроводници и е ключов фактор при взимането на инвестиционни решения; общото и професионалното образование и обучение в регионите играят решаваща роля; все повече момичета и жени следва да бъдат привлечени към обучението в областта на полупроводниковите технологии;

| 36. | поради това счита, че осигуряването на квалифицирани работници е един от ключовите фактори за успех. Необходима е координирана стратегия за обучение на млади кадри и за задържане на преподавателския състав в университетите и научноизследователските организации; поради това предлага засилен обмен на изследователи между висшите училища, научноизследователските институти и предприятията, както и съвместното използване на инфраструктурите на лабораториите в целия ЕС; |
| --- | --- |

36.

поради това счита, че осигуряването на квалифицирани работници е един от ключовите фактори за успех. Необходима е координирана стратегия за обучение на млади кадри и за задържане на преподавателския състав в университетите и научноизследователските организации; поради това предлага засилен обмен на изследователи между висшите училища, научноизследователските институти и предприятията, както и съвместното използване на инфраструктурите на лабораториите в целия ЕС;

| 37. | подчертава, че местните и регионалните власти разполагат със стратегически капацитет за насърчаване на синергии между политиките в областта на НИРД, образованието, повишаването на квалификацията, преквалификацията и обучението, които ще бъдат от жизненоважно значение за привличането и поддържането на талантлива работна сила; |
| --- | --- |

37.

подчертава, че местните и регионалните власти разполагат със стратегически капацитет за насърчаване на синергии между политиките в областта на НИРД, образованието, повишаването на квалификацията, преквалификацията и обучението, които ще бъдат от жизненоважно значение за привличането и поддържането на талантлива работна сила;

| 38. | препоръчва създаването на стажантска програма, провеждана и финансирана съвместно от индустрията, държавите членки и ЕС, посветена на сектора на полупроводниците, със система от стипендии, съчетана със задължение за работа в сектора за производство на полупроводници в Европа за минимален период от време; освен това препоръчва на Комисията да проучи разработването на специални програми за привличане на квалифицирани работници от трети държави с развит сектор за производство на полупроводници; |
| --- | --- |

38.

препоръчва създаването на стажантска програма, провеждана и финансирана съвместно от индустрията, държавите членки и ЕС, посветена на сектора на полупроводниците, със система от стипендии, съчетана със задължение за работа в сектора за производство на полупроводници в Европа за минимален период от време; освен това препоръчва на Комисията да проучи разработването на специални програми за привличане на квалифицирани работници от трети държави с развит сектор за производство на полупроводници;

| 39. | препоръчва създаването на ОЗИ „Полупроводници“ и предлага създаването на „Академия за полупроводници“ с участието на промишлеността и научноизследователските институти по примера на „Академията за батерии“; |
| --- | --- |

39.

препоръчва създаването на ОЗИ „Полупроводници“ и предлага създаването на „Академия за полупроводници“ с участието на промишлеността и научноизследователските институти по примера на „Академията за батерии“;

| 40. | отбелязва колко е важно за развитието на екосистемите в областта на полупроводниците да се запазят успешните новосъздадени предприятия, за да могат те да продължат да се развиват и ноу-хауто да не се губи; |
| --- | --- |

40.

отбелязва колко е важно за развитието на екосистемите в областта на полупроводниците да се запазят успешните новосъздадени предприятия, за да могат те да продължат да се развиват и ноу-хауто да не се губи;

| 41. | освен това препоръчва собствена подкрепа за разработването на иновативни проекти на чипове в рамките на програмата „Хоризонт Европа“, като например клъстера „Цифрова сфера, промишленост и космическо пространство“, така че ЕС да може да запази водещата си позиция в проектирането на иновативни чипове и технологии от следващо поколение, като същевременно се намали взаимозависимостта с други части на света; |
| --- | --- |

41.

освен това препоръчва собствена подкрепа за разработването на иновативни проекти на чипове в рамките на програмата „Хоризонт Европа“, като например клъстера „Цифрова сфера, промишленост и космическо пространство“, така че ЕС да може да запази водещата си позиция в проектирането на иновативни чипове и технологии от следващо поколение, като същевременно се намали взаимозависимостта с други части на света;

Последици на законодателния акт за интегралните схеми за градовете и регионите

Последици на законодателния акт за интегралните схеми за градовете и регионите

| 42. | отбелязва, че МРВ ще бъдат значително затруднени в случай на разполагане на нови предприятия и се нуждаят от надеждна рамка и от подкрепата на държавите членки и на Комисията; |
| --- | --- |

42.

отбелязва, че МРВ ще бъдат значително затруднени в случай на разполагане на нови предприятия и се нуждаят от надеждна рамка и от подкрепата на държавите членки и на Комисията;

| 43. | призовава Комисията да има предвид последиците от разполагането на предприятия за МРВ; създаването на рамкови условия за разполагане и изпълнението на съпътстващи мерки следва да се разбират като регионално развитие и да се предостави възможност за съфинансиране от ЕФРР и ЕСФ; |
| --- | --- |

43.

призовава Комисията да има предвид последиците от разполагането на предприятия за МРВ; създаването на рамкови условия за разполагане и изпълнението на съпътстващи мерки следва да се разбират като регионално развитие и да се предостави възможност за съфинансиране от ЕФРР и ЕСФ;

| 44. | отбелязва, че по този начин по-специално държавите членки с пропорционално по-малки национални ресурси могат да постигнат съответен ефект на ливъридж. Следва да бъде възможно да се насърчава също така и разширяването на съществуващите производствени съоръжения („фабрики“); |
| --- | --- |

44.

отбелязва, че по този начин по-специално държавите членки с пропорционално по-малки национални ресурси могат да постигнат съответен ефект на ливъридж. Следва да бъде възможно да се насърчава също така и разширяването на съществуващите производствени съоръжения („фабрики“);

| 45. | призовава за оперативна свързаност на Законодателния акт за интегралните схеми с други ключови стратегии и проекти на ЕС, като например Регламента REACH, Плана за действие относно суровините от критично значение, новата промишлена стратегия, Плана за действие относно кръговата икономика или стратегията за ИИ. Регионите следва да имат силна роля и участие в този процес; |
| --- | --- |

45.

призовава за оперативна свързаност на Законодателния акт за интегралните схеми с други ключови стратегии и проекти на ЕС, като например Регламента REACH, Плана за действие относно суровините от критично значение, новата промишлена стратегия, Плана за действие относно кръговата икономика или стратегията за ИИ. Регионите следва да имат силна роля и участие в този процес;

| 46. | обръща внимание, че отвореността към технологиите и използването на някои опасни химикали са необходими за производството на полупроводници и че тяхното производство, внос или употреба се регулират от законодателството на ЕС в областта на химикалите. При оценката на риска съгласно член 16 трябва се отчита в каква степен европейските стопански субекти могат да се справят с пречките, произтичащи от законодателството в областта на химикалите, и материалите да останат сигурно достъпни на пазара на ЕС; |
| --- | --- |

46.

обръща внимание, че отвореността към технологиите и използването на някои опасни химикали са необходими за производството на полупроводници и че тяхното производство, внос или употреба се регулират от законодателството на ЕС в областта на химикалите. При оценката на риска съгласно член 16 трябва се отчита в каква степен европейските стопански субекти могат да се справят с пречките, произтичащи от законодателството в областта на химикалите, и материалите да останат сигурно достъпни на пазара на ЕС;

Устойчивост и реакция при кризи

Устойчивост и реакция при кризи

| 47. | отбелязва, че проектирането и производството на полупроводници от ЕС могат да допринесат и за сигурността и устойчивостта на критичните инфраструктури на равнището на МРВ (енергийни мрежи, медицинско обслужване, транспорт, администрация, публични институции); |
| --- | --- |

47.

отбелязва, че проектирането и производството на полупроводници от ЕС могат да допринесат и за сигурността и устойчивостта на критичните инфраструктури на равнището на МРВ (енергийни мрежи, медицинско обслужване, транспорт, администрация, публични институции);

| 48. | предлага създаването на „набор от инструменти за превенция“ вместо „набор от инструменти за извънредни ситуации“, тъй като краткосрочната намеса в производството на полупроводници е невъзможна поради неговата сложност с оглед на съчетаването на различни интегрални схеми в крайните продукти и широката му международна верига на доставки и следователно не е подходяща за реакция при кризи. Сътрудничеството и координацията винаги трябва да имат предимство пред намесата. Особено внимание следва да се обърне на поддържането на производството на полупроводници и на наличието на необходимите за това първични продукти и компоненти; |
| --- | --- |

48.

предлага създаването на „набор от инструменти за превенция“ вместо „набор от инструменти за извънредни ситуации“, тъй като краткосрочната намеса в производството на полупроводници е невъзможна поради неговата сложност с оглед на съчетаването на различни интегрални схеми в крайните продукти и широката му международна верига на доставки и следователно не е подходяща за реакция при кризи. Сътрудничеството и координацията винаги трябва да имат предимство пред намесата. Особено внимание следва да се обърне на поддържането на производството на полупроводници и на наличието на необходимите за това първични продукти и компоненти;

| 49. | призовава Комисията да определи по-точно и по правно издържан начин кризисната ситуация, предвидените права за намеса и конкретните действия в случай на криза, предвид многото различни причини, които могат да доведат до дефицит и проблеми с доставките, както и да уточни, че това може да се прилага само като крайна и пропорционална мярка; изразява загриженост, че предвиденият механизъм за реакция при кризи би могъл да възпре инвестициите; |
| --- | --- |

49.

призовава Комисията да определи по-точно и по правно издържан начин кризисната ситуация, предвидените права за намеса и конкретните действия в случай на криза, предвид многото различни причини, които могат да доведат до дефицит и проблеми с доставките, както и да уточни, че това може да се прилага само като крайна и пропорционална мярка; изразява загриженост, че предвиденият механизъм за реакция при кризи би могъл да възпре инвестициите;

| 50. | предлага да се постави по-силен акцент върху осигуряването на наличности на определени видове полупроводници и необходимото за това (евентуално съвместно) закупуване на суровини от изключителна важност (например паладий, неон, C4F6 (хексафлуоробутадиен), литий, галий, силиций) и първични продукти (например пластини); |
| --- | --- |

50.

предлага да се постави по-силен акцент върху осигуряването на наличности на определени видове полупроводници и необходимото за това (евентуално съвместно) закупуване на суровини от изключителна важност (например паладий, неон, C4F6 (хексафлуоробутадиен), литий, галий, силиций) и първични продукти (например пластини);

| 51. | призовава МРВ да бъдат включени в механизма за координирано наблюдение на веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците, тъй като те могат да дадат ценен принос за постигане на планираната взаимосвързаност с познанията си на местно равнище за научните изследвания, бизнеса и клъстерите за полупроводници; |
| --- | --- |

51.

призовава МРВ да бъдат включени в механизма за координирано наблюдение на веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците, тъй като те могат да дадат ценен принос за постигане на планираната взаимосвързаност с познанията си на местно равнище за научните изследвания, бизнеса и клъстерите за полупроводници;

| 52. | изтъква, че при назначаването на състава на Европейския съвет за полупроводниците следва да се обърне внимание на факта, че това е специализиран, а не политически орган. Приемането на съвета и неговата работа зависи до голяма степен от доверието в неговите членове. Поради това индустрията, както и КР следва да бъдат представени със съответните експертни познания; |
| --- | --- |

52.

изтъква, че при назначаването на състава на Европейския съвет за полупроводниците следва да се обърне внимание на факта, че това е специализиран, а не политически орган. Приемането на съвета и неговата работа зависи до голяма степен от доверието в неговите членове. Поради това индустрията, както и КР следва да бъдат представени със съответните експертни познания;

| 53. | подкрепя целта за създаване на цялостна картина на веригите за създаване на стойност в областта на полупроводниците, зависимостите и изискванията в сектора на полупроводниците; изразява съмнения обаче дали полученото количество данни може да бъде обработено по сигурен и целесъобразен начин; изтъква факта, че без валидни данни от участници извън Европа едва ли може да се получи достоверна картина; |
| --- | --- |

53.

подкрепя целта за създаване на цялостна картина на веригите за създаване на стойност в областта на полупроводниците, зависимостите и изискванията в сектора на полупроводниците; изразява съмнения обаче дали полученото количество данни може да бъде обработено по сигурен и целесъобразен начин; изтъква факта, че без валидни данни от участници извън Европа едва ли може да се получи достоверна картина;

| 54. | препоръчва бързото приемане и прилагане на Законодателния акт за интегралните схеми и призовава Европейската комисия, Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент да вземат предвид препоръките на КР и да постигнат споразумение още по време на чешкото председателство на Съвета; |
| --- | --- |

54.

препоръчва бързото приемане и прилагане на Законодателния акт за интегралните схеми и призовава Европейската комисия, Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент да вземат предвид препоръките на КР и да постигнат споразумение още по време на чешкото председателство на Съвета;

| 55. | приветства факта, че Комисията извърши анализ на субсидиарността по отношение на предложението за законодателен акт за интегралните схеми, и изразява съгласие, че целите на предложението не могат да бъдат постигнати самостоятелно от държавите членки, тъй като проблемите са от трансгранично естество и не се ограничават до отделни държави членки или до подгрупа от държави членки. Поради това КР подкрепя анализа на Европейската комисия, че действията на равнището на Съюза несъмнено могат най-добре да подтикнат европейските участници към обща визия и стратегия за изпълнение. |
| --- | --- |

55.

приветства факта, че Комисията извърши анализ на субсидиарността по отношение на предложението за законодателен акт за интегралните схеми, и изразява съгласие, че целите на предложението не могат да бъдат постигнати самостоятелно от държавите членки, тъй като проблемите са от трансгранично естество и не се ограничават до отделни държави членки или до подгрупа от държави членки. Поради това КР подкрепя анализа на Европейската комисия, че действията на равнището на Съюза несъмнено могат най-добре да подтикнат европейските участници към обща визия и стратегия за изпълнение.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2021 година за създаване на програмата „Цифрова Европа“ и за отмяна на Решение (ЕС) 2015/2240 (OB L 166, 11.5.2021 ., стр. 1).

1

(1)  Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2021 година за създаване на програмата „Цифрова Европа“ и за отмяна на Решение (ЕС) 2015/2240 (OB L 166, 11.5.2021 г., стр. 1).

1

(1)  Алиансът е посочен в съобщението на Комисията от 5 май 2021 г., озаглавено „Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“.

1

(1)  Алиансът е посочен в съобщението на Комисията от 5 май 2021 г., озаглавено „Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“.

1

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/114 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/114

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Преразглеждане на управлението на Шенгенското пространство

(2022/C 498/15)

| Докладчик: | Antje GROTHEER (DE/ПЕС), заместник-председател на Парламента на Бремен |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището
  (COM(2021) 890 final)
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите
  (COM(2021) 891 final)
  Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС
  (JOIN(2021) 32) |

Докладчик:

Antje GROTHEER (DE/ПЕС), заместник-председател на Парламента на Бремен

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището

(COM(2021) 890 final)

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите

(COM(2021) 891 final)

Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС

(JOIN(2021) 32)

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите

COM(2021) 891

Изменение 1

Съображение 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (3) | През последните години Шенгенското пространство беше изправено пред безпрецедентни предизвикателства, които по своята същност не се ограничаваха до територията на една-единствена държава членка. Тези предизвикателства подчертаха факта, че опазването на обществения ред и сигурността в Шенгенското пространство е споделена отговорност, за която са необходими съвместни и координирани действия между държавите членки и на равнището на Съюза. Те разкриха също пропуски в действащите правила, уреждащи функционирането на Шенгенското пространство
  както на
  външните
  , така
  и
  на
  вътрешните граници, и нуждата от създаване на по-стабилна и по-солидна рамка, даваща възможност за по-ефективен отговор на предизвикателствата пред Шенгенското пространство. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(3)

През последните години Шенгенското пространство беше изправено пред безпрецедентни предизвикателства, които по своята същност не се ограничаваха до територията на една-единствена държава членка. Тези предизвикателства подчертаха факта, че опазването на обществения ред и сигурността в Шенгенското пространство е споделена отговорност, за която са необходими съвместни и координирани действия между държавите членки и на равнището на Съюза. Те разкриха също пропуски в действащите правила, уреждащи функционирането на Шенгенското пространство
  както на
  външните
  , така
  и
  на
  вътрешните граници, и нуждата от създаване на по-стабилна и по-солидна рамка, даваща възможност за по-ефективен отговор на предизвикателствата пред Шенгенското пространство.

| (3) | През последните години Шенгенското пространство беше изправено пред безпрецедентни предизвикателства, които по своята същност не се ограничаваха до територията на една-единствена държава членка. Тези предизвикателства подчертаха факта, че опазването на обществения ред и сигурността в Шенгенското пространство е споделена отговорност, за която са необходими съвместни и координирани действия между държавите членки и на равнището на Съюза. Те разкриха също пропуски в действащите правила, уреждащи функционирането на Шенгенското пространство
  , включително по
  външните и вътрешните граници, и нуждата от създаване на по-стабилна и по-солидна рамка, даваща възможност за по-ефективен отговор на предизвикателствата пред Шенгенското пространство. |
| --- | --- |

(3)

През последните години Шенгенското пространство беше изправено пред безпрецедентни предизвикателства, които по своята същност не се ограничаваха до територията на една-единствена държава членка. Тези предизвикателства подчертаха факта, че опазването на обществения ред и сигурността в Шенгенското пространство е споделена отговорност, за която са необходими съвместни и координирани действия между държавите членки и на равнището на Съюза. Те разкриха също пропуски в действащите правила, уреждащи функционирането на Шенгенското пространство
  , включително по
  външните и вътрешните граници, и нуждата от създаване на по-стабилна и по-солидна рамка, даваща възможност за по-ефективен отговор на предизвикателствата пред Шенгенското пространство.

Изложение на мотивите

Функционирането на Шенгенското пространство не зависи единствено от правилата относно контрола по външните и вътрешните граници. Това следва да бъде съответно отразено в съображението.

Изменение 2

Съображение 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| (4) | Граничният контрол на външните граници е в интерес не само на държавата членка, на чиито външни граници се извършва този контрол, но и на всички държави членки, които са премахнали граничния контрол на вътрешните граници, и на Съюза като цяло. От държавите членки се изисква да осигурят високи стандарти при управлението на външните си граници, включително чрез засилено сътрудничество между граничните служители, полицията, митниците и други съответни органи. Съюзът предлага активна подкрепа, като предоставя финансова помощ посредством агенциите, по-специално европейската гранична и брегова охрана, и управлява механизма за оценка по Шенген. Необходимо е правилата по отношение на външните граници да
  се засилят
  , за да могат да се предприемат по-ефективни действия в отговор на новите предизвикателства,
  които възникнаха неотдавна
  на външните граници. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

(4)

Граничният контрол на външните граници е в интерес не само на държавата членка, на чиито външни граници се извършва този контрол, но и на всички държави членки, които са премахнали граничния контрол на вътрешните граници, и на Съюза като цяло. От държавите членки се изисква да осигурят високи стандарти при управлението на външните си граници, включително чрез засилено сътрудничество между граничните служители, полицията, митниците и други съответни органи. Съюзът предлага активна подкрепа, като предоставя финансова помощ посредством агенциите, по-специално европейската гранична и брегова охрана, и управлява механизма за оценка по Шенген. Необходимо е правилата по отношение на външните граници да
  се засилят
  , за да могат да се предприемат по-ефективни действия в отговор на новите предизвикателства,
  които възникнаха неотдавна
  на външните граници.

| (4) | Граничният контрол на външните граници е в интерес не само на държавата членка, на чиито външни граници се извършва този контрол, но и на всички държави членки, които са премахнали граничния контрол на вътрешните граници, и на Съюза като цяло. От държавите членки се изисква да осигурят високи стандарти при управлението на външните си граници, включително чрез засилено сътрудничество между граничните служители, полицията, митниците и други съответни органи. Съюзът предлага активна подкрепа, като предоставя финансова помощ посредством агенциите, по-специално европейската гранична и брегова охрана, и управлява механизма за оценка по Шенген. Необходимо е правилата по отношение на външните граници да
  бъдат ефективно и ефикасно прилагани
  , за да могат да се предприемат по-ефективни действия в отговор на новите предизвикателства,
  възникващи
  на външните граници. |
| --- | --- |

(4)

Граничният контрол на външните граници е в интерес не само на държавата членка, на чиито външни граници се извършва този контрол, но и на всички държави членки, които са премахнали граничния контрол на вътрешните граници, и на Съюза като цяло. От държавите членки се изисква да осигурят високи стандарти при управлението на външните си граници, включително чрез засилено сътрудничество между граничните служители, полицията, митниците и други съответни органи. Съюзът предлага активна подкрепа, като предоставя финансова помощ посредством агенциите, по-специално европейската гранична и брегова охрана, и управлява механизма за оценка по Шенген. Необходимо е правилата по отношение на външните граници да
  бъдат ефективно и ефикасно прилагани
  , за да могат да се предприемат по-ефективни действия в отговор на новите предизвикателства,
  възникващи
  на външните граници.

Изложение на мотивите

Правилата относно външните граници, които понастоящем са в съответствие с международните стандарти и предлагат достатъчно инструменти, за да могат компетентните органи да извършват ефективен и съобразен с нуждите от закрила граничен контрол, тъй като са доста гъвкави, е необходимо да бъдат прилагани изцяло, за да се използва ефективно и ефикасно потенциалът им.

Изменение 3

Съображение 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (8) | Освен това е необходимо да се
  засилят
  правилата и гаранциите в правото на Съюза, за да даде възможност на държавите членки да предприемат бързи ответни действия във връзка със случаите на инструментализиране на мигранти. Това инструментализиране следва да се разбира като ситуация, при която трета страна
  подбужда незаконни миграционни потоци към Съюза, като
  активно
  насърчава или способства пристигането на
  граждани на трети страни
  на външните граници на държавите членки, когато тези действия показват намерение за
  дестабилизиране на Съюза
  като цяло
  или на държава членка
  и когато
  естеството на тези действия
  може да изложи
  на риск основните функции на държавата
  , включително нейната териториална цялост
  , поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(8)

Освен това е необходимо да се
  засилят
  правилата и гаранциите в правото на Съюза, за да даде възможност на държавите членки да предприемат бързи ответни действия във връзка със случаите на инструментализиране на мигранти. Това инструментализиране следва да се разбира като ситуация, при която трета страна
  подбужда незаконни миграционни потоци към Съюза, като
  активно
  насърчава или способства пристигането на
  граждани на трети страни
  на външните граници на държавите членки, когато тези действия показват намерение за
  дестабилизиране на Съюза
  като цяло
  или на държава членка
  и когато
  естеството на тези действия
  може да изложи
  на риск основните функции на държавата
  , включително нейната териториална цялост
  , поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност.

| (8) | Освен това е необходимо да се
  приложат ефективно и ефикасно
  правилата и гаранциите в правото на Съюза, за да даде възможност на държавите членки да предприемат бързи ответни действия във връзка със случаите на инструментализиране на мигранти. Това инструментализиране следва да се разбира като ситуация, при която трета страна
  или субект под нейния патронаж
  активно
  подкрепя опити за незаконно масово влизане на значителен брой
  граждани на трети страни
  в държава — членка на ЕС, с цел
  дестабилизиране на Съюза или на държава членка, когато
  засегнатата държава членка може надлежно да докаже, че
  естеството на тези действия
  излага
  на риск основните функции на държавата, поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност
  , и когато Европейският съвет е признал в спешен порядък, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред положение на инструментализиране на мигрантите
  . |
| --- | --- |

(8)

Освен това е необходимо да се
  приложат ефективно и ефикасно
  правилата и гаранциите в правото на Съюза, за да даде възможност на държавите членки да предприемат бързи ответни действия във връзка със случаите на инструментализиране на мигранти. Това инструментализиране следва да се разбира като ситуация, при която трета страна
  или субект под нейния патронаж
  активно
  подкрепя опити за незаконно масово влизане на значителен брой
  граждани на трети страни
  в държава — членка на ЕС, с цел
  дестабилизиране на Съюза или на държава членка, когато
  засегнатата държава членка може надлежно да докаже, че
  естеството на тези действия
  излага
  на риск основните функции на държавата, поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност
  , и когато Европейският съвет е признал в спешен порядък, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред положение на инструментализиране на мигрантите
  .

Изложение на мотивите

Предложеното определение за инструментализиране е твърде широко и неясно, като съществува опасност много различни ситуации да бъдат оценени като съвместими с това определение. Освен това то противоречи на насоките за по-добро регулиране, тъй като в придружаващата оценка на въздействието (SWD (2021) 462 final) се признава, че „не се спира на въпроса с инструментализирането на незаконната миграция“. Поради това е необходим политически консенсус на равнището на ЕС относно това дали дадена ситуация представлява инструментализиране. Като се има предвид сериозността на ограничителните мерки, наложени на лицата в резултат на това, както и с оглед на това, че предложението на Комисията е в отговор на искане на Европейския съвет (EUCO 17/21), в определението трябва да се вземе предвид утвърдителната позиция на Европейския съвет, който се свиква бързо, за да може да се предприеме спешно действие от съответната държава членка (съответните държави членки).

Изменение 4

Съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (9) | Инструментализирането на мигранти може да се отнася и за ситуации, при които трета страна
  насърчава или
  способства незаконните пътувания на граждани на трети страни през своята територия, за да достигнат външната граница на държавите членки, но може да се отнася и за активно
  насърчаване или
  способстване на незаконните пътувания на граждани на трети страни, които вече се намират в тази трета страна. Инструментализирането на мигранти може да бъде свързано също така с налагането на принудителни мерки, предназначени да попречат на граждани на трети страни да напуснат граничните зони на инструментализиращата трета страна в посока, различна от тази, която ще ги отведе в държава членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(9)

Инструментализирането на мигранти може да се отнася и за ситуации, при които трета страна
  насърчава или
  способства незаконните пътувания на граждани на трети страни през своята територия, за да достигнат външната граница на държавите членки, но може да се отнася и за активно
  насърчаване или
  способстване на незаконните пътувания на граждани на трети страни, които вече се намират в тази трета страна. Инструментализирането на мигранти може да бъде свързано също така с налагането на принудителни мерки, предназначени да попречат на граждани на трети страни да напуснат граничните зони на инструментализиращата трета страна в посока, различна от тази, която ще ги отведе в държава членка.

| (9) | Инструментализирането на мигранти може да се отнася и за ситуации
  , определени в точка 27 от член 1, параграф 1, буква б)
  , при които трета страна
  активно
  способства незаконните пътувания на граждани на трети страни
  в Европейския съюз
  през своята територия, за да достигнат външната граница на държавите членки, но може да се отнася и за активно способстване на незаконните пътувания на граждани на трети страни, които вече се намират в тази трета страна. Инструментализирането на мигранти може да бъде свързано също така с налагането на принудителни мерки, предназначени да попречат на граждани на трети страни да напуснат граничните зони на инструментализиращата трета страна в посока, различна от тази, която ще ги отведе в държава членка.
  Случаи, в които недържавни участници участват в организирана престъпност, в частност контрабанда, не следва да се считат за инструментализиране на мигранти, когато нямат за цел дестабилизиране на Съюза или на държава членка. Операциите за оказване на хуманитарна помощ също така не следва да се считат за инструментализиране
  . |
| --- | --- |

(9)

Инструментализирането на мигранти може да се отнася и за ситуации
  , определени в точка 27 от член 1, параграф 1, буква б)
  , при които трета страна
  активно
  способства незаконните пътувания на граждани на трети страни
  в Европейския съюз
  през своята територия, за да достигнат външната граница на държавите членки, но може да се отнася и за активно способстване на незаконните пътувания на граждани на трети страни, които вече се намират в тази трета страна. Инструментализирането на мигранти може да бъде свързано също така с налагането на принудителни мерки, предназначени да попречат на граждани на трети страни да напуснат граничните зони на инструментализиращата трета страна в посока, различна от тази, която ще ги отведе в държава членка.
  Случаи, в които недържавни участници участват в организирана престъпност, в частност контрабанда, не следва да се считат за инструментализиране на мигранти, когато нямат за цел дестабилизиране на Съюза или на държава членка. Операциите за оказване на хуманитарна помощ също така не следва да се считат за инструментализиране
  .

Изложение на мотивите

За целите на правната сигурност е необходимо позоваване на разпоредбата, в която се определя инструментализирането.

Изменение 5

Съображение 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| (10) | Съюзът следва да мобилизира всички инструменти от набора си от дипломатически, финансови и оперативни мерки, за да подкрепи държавите членки, които се сблъскват със случаи на инструментализиране. Следва да се даде приоритет на дипломатическите усилия на Съюза или на засегнатите държави членки като средство за справяне с явлението „инструментализиране“. Те
  могат
  да бъдат допълнени
  , когато е целесъобразно,
  от
  налагането на ограничителни
  мерки от Съюза. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

(10)

Съюзът следва да мобилизира всички инструменти от набора си от дипломатически, финансови и оперативни мерки, за да подкрепи държавите членки, които се сблъскват със случаи на инструментализиране. Следва да се даде приоритет на дипломатическите усилия на Съюза или на засегнатите държави членки като средство за справяне с явлението „инструментализиране“. Те
  могат
  да бъдат допълнени
  , когато е целесъобразно,
  от
  налагането на ограничителни
  мерки от Съюза.

| (10) | Съюзът следва да мобилизира всички инструменти от набора си от дипломатически, финансови и оперативни мерки, за да подкрепи държавите членки, които се сблъскват със случаи на инструментализиране. Следва да се даде приоритет на дипломатическите усилия на Съюза или на засегнатите държави членки като средство за справяне с явлението „инструментализиране“. Те
  следва
  да бъдат допълнени от
  подходящи превантивни
  мерки от Съюза
  , които включват инструментализиращите трети държави и държавите на произход на инструментализираните мигранти
  . |
| --- | --- |

(10)

Съюзът следва да мобилизира всички инструменти от набора си от дипломатически, финансови и оперативни мерки, за да подкрепи държавите членки, които се сблъскват със случаи на инструментализиране. Следва да се даде приоритет на дипломатическите усилия на Съюза или на засегнатите държави членки като средство за справяне с явлението „инструментализиране“. Те
  следва
  да бъдат допълнени от
  подходящи превантивни
  мерки от Съюза
  , които включват инструментализиращите трети държави и държавите на произход на инструментализираните мигранти
  .

Изложение на мотивите

Превенцията е от решаващо значение във всички усилия за справяне с инструментализирането. Доклади за положението следва да се изготвят редовно от делегациите на ЕС в държавите на произход на инструментализираните групи мигранти и в инструментализиращите трети държави и да се представят на Комисията като доказателствена основа за превантивни мерки.

Изменение 6

Съображение 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (11) | Същевременно, в допълнение към тези мерки е необходимо също така
  да се
  засилят в още по-голяма степен
  настоящите правила във връзка с граничния контрол на външните граници и тяхното наблюдение.
  За да се помогне допълнително на държавата членка, която се сблъсква с инструментализиране на мигранти, с Регламент (ЕС) XXX/XXX се допълват правилата относно граничния контрол, като в него се предвиждат специални мерки в областта на убежището и връщането
  при същевременно зачитане на основните права на
  засегнатите лица
  , по-специално като се гарантира съблюдаването на правото на убежище и се предоставя нужната помощ посредством агенциите на ООН и други компетентни организации. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(11)

Същевременно, в допълнение към тези мерки е необходимо също така
  да се
  засилят в още по-голяма степен
  настоящите правила във връзка с граничния контрол на външните граници и тяхното наблюдение.
  За да се помогне допълнително на държавата членка, която се сблъсква с инструментализиране на мигранти, с Регламент (ЕС) XXX/XXX се допълват правилата относно граничния контрол, като в него се предвиждат специални мерки в областта на убежището и връщането
  при същевременно зачитане на основните права на
  засегнатите лица
  , по-специално като се гарантира съблюдаването на правото на убежище и се предоставя нужната помощ посредством агенциите на ООН и други компетентни организации.

| (11) | Необходимо е
  да се
  приложат изцяло
  настоящите правила във връзка с граничния контрол на външните граници и тяхното наблюдение при същевременно зачитане на основните права на
  лицата, търсещи убежище
  , по-специално като се гарантира съблюдаването на правото на убежище и се предоставя нужната помощ посредством агенциите на ООН и други компетентни организации
  , особено за непридружените ненавършили пълнолетие
  . |
| --- | --- |

(11)

Необходимо е
  да се
  приложат изцяло
  настоящите правила във връзка с граничния контрол на външните граници и тяхното наблюдение при същевременно зачитане на основните права на
  лицата, търсещи убежище
  , по-специално като се гарантира съблюдаването на правото на убежище и се предоставя нужната помощ посредством агенциите на ООН и други компетентни организации
  , особено за непридружените ненавършили пълнолетие
  .

Изложение на мотивите

Приемането на Регламента за инструментализирането зависи от приемането на предложенията за Регламент относно процедурата за предоставяне на убежище, както и от преработването и на Директивата за условията на приемане, така и на Директивата за връщането съгласно Новия пакт за миграцията и убежището, които са предмет на текущи преговори или са спрени поради безизходица. Позоваването на Регламент (ЕС) XXX/XXX в предложения Кодекс на шенгенските граници е позоваване на акт, чието приемане е несигурно, чието съдържание вероятно ще бъде изменено в хода на законодателния процес и който освен това зависи от приемането на други предложения в рамките на новия пакт. Освен това в оценката на въздействието, придружаваща предложения Кодекс на шенгенските граници, не се оценява потенциалното въздействие на предложените разпоредби в отговор на инструментализирането. Поради това в настоящия си вид позоваването застрашава приемането на самото предложение относно Шенген и е в противоречие с правната сигурност, насоките на Европейската комисия за по-добро регулиране и Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 2016 г. Освен това огромният брой непридружени ненавършили пълнолетие в районите, подложени на най-голям миграционен натиск, изисква и заслужава да се гарантира защитата на техните права, да се координира необходимата помощ от страна на всички участващи органи, както и защитата им.

Изменение 7

Съображение 12

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (12) | По-специално в ситуация на инструментализиране засегнатата държава членка следва да разполага с възможност, когато е необходимо, да ограничи граничния трафик до минимум чрез затваряне на някои гранично-пропускателни пунктове, като същевременно гарантира истински и ефективен достъп до процедурите за международна закрила. При всяко такова решение следва да се вземе предвид дали Европейският съвет е признал, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред ситуация на инструментализиране на мигранти. Освен това при всяко такова ограничение следва
  безусловно
  да се
  вземат предвид
  правата на гражданите на Съюза, на гражданите на трети страни, които се ползват от правото на свободно движение съгласно международно споразумение, и на гражданите на трети страни, които са дългосрочно пребиваващи съгласно националното право или правото на Съюза или притежават визи за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства. Също така такива ограничения следва да се прилагат по начин, който гарантира спазването на задълженията, свързани с достъпа до международна закрила, по-специално принципа на забрана за връщане. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(12)

По-специално в ситуация на инструментализиране засегнатата държава членка следва да разполага с възможност, когато е необходимо, да ограничи граничния трафик до минимум чрез затваряне на някои гранично-пропускателни пунктове, като същевременно гарантира истински и ефективен достъп до процедурите за международна закрила. При всяко такова решение следва да се вземе предвид дали Европейският съвет е признал, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред ситуация на инструментализиране на мигранти. Освен това при всяко такова ограничение следва
  безусловно
  да се
  вземат предвид
  правата на гражданите на Съюза, на гражданите на трети страни, които се ползват от правото на свободно движение съгласно международно споразумение, и на гражданите на трети страни, които са дългосрочно пребиваващи съгласно националното право или правото на Съюза или притежават визи за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства. Също така такива ограничения следва да се прилагат по начин, който гарантира спазването на задълженията, свързани с достъпа до международна закрила, по-специално принципа на забрана за връщане.

| (12) | По-специално в ситуация на инструментализиране
  , както е определено в точка 27 от член 1, параграф 1, буква б),
  засегнатата държава членка следва да разполага с възможност, когато е необходимо, да ограничи граничния трафик до минимум чрез затваряне на някои гранично-пропускателни пунктове, като същевременно гарантира истински и ефективен достъп до процедурите за международна закрила. При всяко такова решение следва да се вземе предвид дали Европейският съвет е признал, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред ситуация на инструментализиране на мигранти. Освен това при всяко такова ограничение следва да
  не
  се
  ограничават
  правата на гражданите на Съюза, на гражданите на трети страни, които се ползват от правото на свободно движение съгласно международно споразумение, и на гражданите на трети страни, които са дългосрочно пребиваващи съгласно националното право или правото на Съюза или притежават визи за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства. Също така такива ограничения следва да се прилагат по начин, който гарантира спазването на задълженията, свързани с достъпа до международна закрила, по-специално принципа на забрана за връщане. |
| --- | --- |

(12)

По-специално в ситуация на инструментализиране
  , както е определено в точка 27 от член 1, параграф 1, буква б),
  засегнатата държава членка следва да разполага с възможност, когато е необходимо, да ограничи граничния трафик до минимум чрез затваряне на някои гранично-пропускателни пунктове, като същевременно гарантира истински и ефективен достъп до процедурите за международна закрила. При всяко такова решение следва да се вземе предвид дали Европейският съвет е признал, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред ситуация на инструментализиране на мигранти. Освен това при всяко такова ограничение следва да
  не
  се
  ограничават
  правата на гражданите на Съюза, на гражданите на трети страни, които се ползват от правото на свободно движение съгласно международно споразумение, и на гражданите на трети страни, които са дългосрочно пребиваващи съгласно националното право или правото на Съюза или притежават визи за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства. Също така такива ограничения следва да се прилагат по начин, който гарантира спазването на задълженията, свързани с достъпа до международна закрила, по-специално принципа на забрана за връщане.

Изложение на мотивите

Предложените мерки за ограничаване на броя на преминаванията на границите ще имат отрицателно въздействие върху достъпа до убежище по външните граници на ЕС и има опасност да бъдат в противоречие с общата цел на Шенгенското пространство, а именно запазване на липсата на вътрешни граници. Поради това те следва да се използват само като крайна мярка и единствено в случаите, когато е признато наличието на инструментализиране. Възможността за прилагане на ограничителни мерки не следва да бъде в ущърб на упражняването на правото на свободно движение от граждани на ЕС и законно пребиваващи граждани на трети държави.

Изменение 8

Съображение 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (14) | Съгласно член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 от изпълнителния директор на Европейската агенция за гранична и брегова охрана се изисква да препоръча на държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа, за да се преодолеят установените заплахи и предизвикателства на външните граници, когато посочените в разпоредбата условия са изпълнени.
  По-специално нуждата от подкрепа от страна на Агенцията може да стане ясна в ситуации, в които Европейската агенция за гранична и брегова охрана е извършила специална оценка на уязвимостта във връзка с инструментализирането на мигрантите. Въз основа на резултатите от такава оценка на уязвимостта или когато за един или няколко участъка от външните граници е определена критична степен на въздействие и като се вземат предвид съответните елементи в плановете за действие при извънредни ситуации на държавата членка, в анализа на риска на Агенцията и в аналитичната категория в европейската картина на състоянието, изпълнителният директор следва да препоръча на засегнатата държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа в съответствие с член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896. Това правомощие на изпълнителния директор не засяга общата подкрепа, която Агенцията може да оказва на държавите членки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(14)

Съгласно член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 от изпълнителния директор на Европейската агенция за гранична и брегова охрана се изисква да препоръча на държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа, за да се преодолеят установените заплахи и предизвикателства на външните граници, когато посочените в разпоредбата условия са изпълнени.
  По-специално нуждата от подкрепа от страна на Агенцията може да стане ясна в ситуации, в които Европейската агенция за гранична и брегова охрана е извършила специална оценка на уязвимостта във връзка с инструментализирането на мигрантите. Въз основа на резултатите от такава оценка на уязвимостта или когато за един или няколко участъка от външните граници е определена критична степен на въздействие и като се вземат предвид съответните елементи в плановете за действие при извънредни ситуации на държавата членка, в анализа на риска на Агенцията и в аналитичната категория в европейската картина на състоянието, изпълнителният директор следва да препоръча на засегнатата държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа в съответствие с член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896. Това правомощие на изпълнителния директор не засяга общата подкрепа, която Агенцията може да оказва на държавите членки.

| (14) | Съгласно член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 от изпълнителния директор на Европейската агенция за гранична и брегова охрана се изисква да препоръча на държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа, за да се преодолеят установените заплахи и предизвикателства на външните граници, когато посочените в разпоредбата условия са изпълнени. |
| --- | --- |

(14)

Съгласно член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 от изпълнителния директор на Европейската агенция за гранична и брегова охрана се изисква да препоръча на държава членка да поиска от Агенцията да започне, да проведе или да адаптира действия за подкрепа, за да се преодолеят установените заплахи и предизвикателства на външните граници, когато посочените в разпоредбата условия са изпълнени.

Изложение на мотивите

Заличеният текст повтаря дословно текст на член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 на Европейския парламент и на Съвета (1) и следователно е излишен.

Изменение 9

Съображение 15

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (15) | Освен това в случай на инструментализиране на мигранти засегнатата държава членка следва да засили
  граничния контрол, включително, по целесъобразност,
  чрез
  допълнителни мерки, предотвратяващи незаконните преминавания, и
  разполагането на допълнителни ресурси и технически средства
  за предотвратяване на неразрешено преминаване
  на границата. Такива технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи. Използването на такива технически средства, по-специално технологии за събиране на лични данни, трябва да се основава и да се извършва в съответствие с ясно определени разпоредби от националното законодателство. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(15)

Освен това в случай на инструментализиране на мигранти засегнатата държава членка следва да засили
  граничния контрол, включително, по целесъобразност,
  чрез
  допълнителни мерки, предотвратяващи незаконните преминавания, и
  разполагането на допълнителни ресурси и технически средства
  за предотвратяване на неразрешено преминаване
  на границата. Такива технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи. Използването на такива технически средства, по-специално технологии за събиране на лични данни, трябва да се основава и да се извършва в съответствие с ясно определени разпоредби от националното законодателство.

| (15) | Освен това в случай на инструментализиране на мигранти
  , както е определено в член 1, параграф 1, буква б), точка 27 и признато като такова от Европейския съвет
  , засегнатата държава членка следва да засили
  наблюдението на границите
  чрез разполагането на допълнителни ресурси и технически средства
  , включително модерни технологии, за справяне с опитите за масово пресичане
  на границата. Такива технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи. Използването на такива технически средства, по-специално технологии за събиране на лични данни, трябва да се основава и да се извършва в съответствие с ясно определени разпоредби от националното законодателство
  и съдебната практика на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(15)

Освен това в случай на инструментализиране на мигранти
  , както е определено в член 1, параграф 1, буква б), точка 27 и признато като такова от Европейския съвет
  , засегнатата държава членка следва да засили
  наблюдението на границите
  чрез разполагането на допълнителни ресурси и технически средства
  , включително модерни технологии, за справяне с опитите за масово пресичане
  на границата. Такива технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи. Използването на такива технически средства, по-специално технологии за събиране на лични данни, трябва да се основава и да се извършва в съответствие с ясно определени разпоредби от националното законодателство
  и съдебната практика на Съда на Европейския съюз.

Изложение на мотивите

Предложените мерки следва да се използват само в краен случай и само в случаите, когато Европейският съвет официално е признал, че съществува инструментализация. Освен това използването на технически средства не следва да противоречи на съдебната практика на Съда на ЕС.

Изменение 10

Съображение 16

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (16) | Комисията следва да бъде оправомощена да определи в делегирани актове, приети съгласно настоящия регламент, подходящи стандарти за наблюдението на границите, отнасящи се по-специално до новите технологии, които държавите членки могат да използват, като се вземат предвид видът на границите (сухоземни, морски или въздушни), степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори, като конкретна реакция на
  ситуации на инструментализиране на мигранти
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(16)

Комисията следва да бъде оправомощена да определи в делегирани актове, приети съгласно настоящия регламент, подходящи стандарти за наблюдението на границите, отнасящи се по-специално до новите технологии, които държавите членки могат да използват, като се вземат предвид видът на границите (сухоземни, морски или въздушни), степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори, като конкретна реакция на
  ситуации на инструментализиране на мигранти
  .

| (16) | Комисията следва да бъде оправомощена да определи в делегирани актове, приети съгласно настоящия регламент, подходящи
  общи
  стандарти за наблюдението на границите, отнасящи се по-специално до новите технологии, които държавите членки могат да използват, като се вземат предвид видът на границите (сухоземни, морски или въздушни), степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори, като конкретна реакция на
  заплахи, предизвикателства и уязвимости на външните граници
  . |
| --- | --- |

(16)

Комисията следва да бъде оправомощена да определи в делегирани актове, приети съгласно настоящия регламент, подходящи
  общи
  стандарти за наблюдението на границите, отнасящи се по-специално до новите технологии, които държавите членки могат да използват, като се вземат предвид видът на границите (сухоземни, морски или въздушни), степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори, като конкретна реакция на
  заплахи, предизвикателства и уязвимости на външните граници
  .

Изложение на мотивите

Както относно съображение 8.

Изменение 11

Съображение 17

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (17) | В пространство без граничен контрол на вътрешните граници лицата следва да могат да се движат свободно и в безопасност между държавите членки. В тази връзка следва да се поясни, че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници не засяга компетентността на държавите членки да извършват проверки на своята територия, включително на вътрешните си граници, за цели, различни от граничен контрол. По-специално следва да се поясни, че
  националните компетентни
  органи, в това число здравните или правоприлагащите органи, по принцип продължават да бъдат свободни да извършват проверки при упражняването на публичните си правомощия, предвидени съгласно националното право. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(17)

В пространство без граничен контрол на вътрешните граници лицата следва да могат да се движат свободно и в безопасност между държавите членки. В тази връзка следва да се поясни, че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници не засяга компетентността на държавите членки да извършват проверки на своята територия, включително на вътрешните си граници, за цели, различни от граничен контрол. По-специално следва да се поясни, че
  националните компетентни
  органи, в това число здравните или правоприлагащите органи, по принцип продължават да бъдат свободни да извършват проверки при упражняването на публичните си правомощия, предвидени съгласно националното право.

| (17) | В пространство без граничен контрол на вътрешните граници лицата следва да могат да се движат свободно и в безопасност между държавите членки. В тази връзка следва да се поясни, че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници не засяга компетентността на държавите членки да извършват проверки на своята територия, включително на вътрешните си граници, за цели, различни от граничен контрол. По-специално следва да се поясни, че
  компетентните
  органи
  на национално, регионално и местно равнище
  , в това число здравните или правоприлагащите органи, по принцип продължават да бъдат свободни да извършват проверки при упражняването на публичните си правомощия, предвидени съгласно националното право. |
| --- | --- |

(17)

В пространство без граничен контрол на вътрешните граници лицата следва да могат да се движат свободно и в безопасност между държавите членки. В тази връзка следва да се поясни, че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници не засяга компетентността на държавите членки да извършват проверки на своята територия, включително на вътрешните си граници, за цели, различни от граничен контрол. По-специално следва да се поясни, че
  компетентните
  органи
  на национално, регионално и местно равнище
  , в това число здравните или правоприлагащите органи, по принцип продължават да бъдат свободни да извършват проверки при упражняването на публичните си правомощия, предвидени съгласно националното право.

Изложение на мотивите

За да се вземат предвид различията в управленските структури и свързаните с тях правомощия в отделните държави членки, следва да бъдат включени всички равнища на управление.

Изменение 12

Съображение 18

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (18) | Макар че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници се отнася и за проверки с равностоен ефект, проверките от компетентните органи не следва да се считат за равностойни на гранични проверки, когато нямат за цел граничен контрол, когато се основават на общата информация и опита на компетентните органи във връзка с евентуални заплахи за обществената сигурност или обществения ред, включително когато целта им е да се борят с незаконния престой или пребиваване и трансграничните престъпления, свързани с незаконна миграция, когато са планирани и изпълнени по начин, който ясно се отличава от системните проверки на лица на външните граници, когато се извършват в транспортни центрове, като пристанища, железопътни или автобусни гари и летища, или директно на борда на средства за пътнически превоз, и когато се основават на анализ на риска. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(18)

Макар че забраната за извършване на граничен контрол на вътрешните граници се отнася и за проверки с равностоен ефект, проверките от компетентните органи не следва да се считат за равностойни на гранични проверки, когато нямат за цел граничен контрол, когато се основават на общата информация и опита на компетентните органи във връзка с евентуални заплахи за обществената сигурност или обществения ред, включително когато целта им е да се борят с незаконния престой или пребиваване и трансграничните престъпления, свързани с незаконна миграция, когато са планирани и изпълнени по начин, който ясно се отличава от системните проверки на лица на външните граници, когато се извършват в транспортни центрове, като пристанища, железопътни или автобусни гари и летища, или директно на борда на средства за пътнически превоз, и когато се основават на анализ на риска.

Изложение на мотивите

Настоящите правила вече позволяват тези мерки. Не бива да се създава впечатлението, че предложените изменения дават възможност за повече контрол и проверки във връзка със сигурността. Увеличаването на броя на проверките е в ущърб по-специално на регионите с вътрешни граници. Мерките за сигурност, основани на анализ на риска, не следва да се ограничават до тези региони.

Изменение 13

Съображение 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (20) | Борбата с незаконното пребиваване или престой и с трансграничните престъпления, свързани с незаконна миграция, като например трафик на хора, контрабанда на мигранти и документни измами, и други форми на трансгранична престъпност, може по-специално да обхваща мерки, позволяващи проверка на самоличността, гражданството и статута на пребиваване на лица, при условие че такива проверки не са систематични и се извършват въз основа на анализ на риска. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(20)

Борбата с незаконното пребиваване или престой и с трансграничните престъпления, свързани с незаконна миграция, като например трафик на хора, контрабанда на мигранти и документни измами, и други форми на трансгранична престъпност, може по-специално да обхваща мерки, позволяващи проверка на самоличността, гражданството и статута на пребиваване на лица, при условие че такива проверки не са систематични и се извършват въз основа на анализ на риска.

Изложение на мотивите

В член 77 от Договора за функционирането на Европейския съюз се определя целта „да се гарантира отсъствие на всякакъв контрол на лицата, без оглед на тяхното гражданство, при преминаване на вътрешните граници“. Освен това борбата с незаконното пребиваване или престой вече е регламентирана в Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) („Директива за връщането“) и не следва да бъде свързана с контрола по вътрешните граници. Рамката за борба с трансграничните престъпления, както и с трафика на хора, също е уредена в други законодателни актове (3). Освен това разпоредбата оставя място за неизпълнение на решението на Съда на Европейския съюз, съгласно което Кодексът на шенгенските граници трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална правна уредба, с която, под страх от налагане на санкция, държава членка задължава дадено лице да представи паспорт или лична карта при влизане на територията на тази държава членка през вътрешна граница, когато повторното въвеждане на граничния контрол на вътрешните граници, във връзка с който е наложено това задължение, противоречи на тази разпоредба (съединени дела C-368/20 и C-369/20).

Изменение 14

Съображение 24

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (24) | Необходимо е да се гарантира, че проверките, извършвани от държавите членки при упражняването на националните им правомощия, продължават да бъдат изцяло в съответствие с пространство, в което няма граничен контрол на вътрешните граници. Съгласно практиката на Съда на ЕС колкото по-многобройни са признаците, че проверките, извършвани от държавите членки в граничните им зони, имат ефект, който е равностоен на граничен контрол, като се вземат предвид целта на тези проверки, териториалния им обхват и евентуални разлики в сравнение с проверки, извършвани в останалата част от територията на съответната държава членка, толкова по-голяма е нуждата от строги и подробни правила и ограничения, определящи условията за упражняване от страна на държавите членки на полицейските
  им
  правомощия в гранична зона. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(24)

Необходимо е да се гарантира, че проверките, извършвани от държавите членки при упражняването на националните им правомощия, продължават да бъдат изцяло в съответствие с пространство, в което няма граничен контрол на вътрешните граници. Съгласно практиката на Съда на ЕС колкото по-многобройни са признаците, че проверките, извършвани от държавите членки в граничните им зони, имат ефект, който е равностоен на граничен контрол, като се вземат предвид целта на тези проверки, териториалния им обхват и евентуални разлики в сравнение с проверки, извършвани в останалата част от територията на съответната държава членка, толкова по-голяма е нуждата от строги и подробни правила и ограничения, определящи условията за упражняване от страна на държавите членки на полицейските
  им
  правомощия в гранична зона.

| (24) | Необходимо е да се гарантира, че проверките, извършвани от държавите членки при упражняването на националните им правомощия, продължават да бъдат изцяло в съответствие с пространство, в което няма граничен контрол на вътрешните граници. Съгласно практиката на Съда на ЕС колкото по-многобройни са признаците, че проверките, извършвани от държавите членки в граничните им зони, имат ефект, който е равностоен на граничен контрол, като се вземат предвид целта на тези проверки, териториалния им обхват и евентуални разлики в сравнение с проверки, извършвани в останалата част от територията на съответната държава членка, толкова по-голяма е нуждата от строги и подробни правила и ограничения, определящи условията за упражняване от страна на държавите членки на полицейските
  или други публични
  правомощия в гранична зона. |
| --- | --- |

(24)

Необходимо е да се гарантира, че проверките, извършвани от държавите членки при упражняването на националните им правомощия, продължават да бъдат изцяло в съответствие с пространство, в което няма граничен контрол на вътрешните граници. Съгласно практиката на Съда на ЕС колкото по-многобройни са признаците, че проверките, извършвани от държавите членки в граничните им зони, имат ефект, който е равностоен на граничен контрол, като се вземат предвид целта на тези проверки, териториалния им обхват и евентуални разлики в сравнение с проверки, извършвани в останалата част от територията на съответната държава членка, толкова по-голяма е нуждата от строги и подробни правила и ограничения, определящи условията за упражняване от страна на държавите членки на полицейските
  или други публични
  правомощия в гранична зона.

Изложение на мотивите

Постигане на съгласуваност с други части на предложението.

Изменение 15

Съображение 25

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (25) | Необходимо е да се предприемат мерки за справяне с неразрешените движения на незаконно пребиваващи граждани на трети страни в пространство без граничен контрол на вътрешните граници.
  За да се укрепи функционирането на Шенгенското пространство, държавите членки следва да могат да предприемат допълнителни мерки за противодействие на незаконните движения между държави членки и за борба с незаконния престой. Когато правоприлагащите органи на държава членка заловят на вътрешните граници незаконно пребиваващи граждани на трети страни в рамките на трансгранично полицейско оперативно сътрудничество, тези органи следва да разполагат с възможността да откажат на такива лица правото на влизане или оставане на своята територия и да ги прехвърлят в държавата членка, от която са влезли. Държавата членка, от която директно идва лицето, следва, на свой ред, да бъде задължена да приеме заловените граждани на трети страни. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(25)

Необходимо е да се предприемат мерки за справяне с неразрешените движения на незаконно пребиваващи граждани на трети страни в пространство без граничен контрол на вътрешните граници.
  За да се укрепи функционирането на Шенгенското пространство, държавите членки следва да могат да предприемат допълнителни мерки за противодействие на незаконните движения между държави членки и за борба с незаконния престой. Когато правоприлагащите органи на държава членка заловят на вътрешните граници незаконно пребиваващи граждани на трети страни в рамките на трансгранично полицейско оперативно сътрудничество, тези органи следва да разполагат с възможността да откажат на такива лица правото на влизане или оставане на своята територия и да ги прехвърлят в държавата членка, от която са влезли. Държавата членка, от която директно идва лицето, следва, на свой ред, да бъде задължена да приеме заловените граждани на трети страни.

| (25) | Необходимо е да се предприемат мерки за справяне с неразрешените движения на незаконно пребиваващи граждани на трети страни в пространство без граничен контрол на вътрешните граници. |
| --- | --- |

(25)

Необходимо е да се предприемат мерки за справяне с неразрешените движения на незаконно пребиваващи граждани на трети страни в пространство без граничен контрол на вътрешните граници.

Изложение на мотивите

Предложените възможности за пряко прехвърляне не са в съответствие с международните и европейските правни стандарти по отношение на движението на хора в Шенгенското пространство. Подобни мерки биха били много трудни за привеждане в съответствие и със стандартите, определени от дъблинската система за споделяне на отговорността, и биха допринесли допълнително за неравномерното споделяне на отговорността в областта на убежището и незаконната миграция, което би било в противоречие с правилното прилагане на принципа на субсидиарност и целта за общ европейски подход. Предложената процедура би допринесла допълнително за наличието на различаващи се практики и би създала риск от нарушаване на основните права.

Изменение 16

Съображение 26

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (26) | Процедурата, чрез която държава членка може да прехвърли заловени незаконно пребиваващи граждани на трети страни към държавата членка, от която директно идва лицето, следва да се извършва бързо, но също така да подлежи на гаранции и да се осъществява при пълно спазване на основните права и принципа на недискриминация, утвърден в член 21 от Хартата, за да се предотврати профилирането въз основа на расова принадлежност. Органите следва да разполагат с възможността да извършват проверка на необходимата информация относно движенията на засегнатите лица, която имат непосредствено на свое разположение. Тази информация може да съдържа обективни елементи, които да позволят на органите да стигнат до заключението, че лицето е пътувало наскоро от други държави членки, като например притежаване на документи, включително касови бележки или фактури, доказващи неотдавнашно пътуване от друга държава членка. Гражданите на трети страни, които подлежат на процедура за прехвърляне, следва да получат писмено обосновано решение за това. Макар че решението следва да подлежи на изпълнение незабавно, гражданинът на трета страна има право на ефективни средства за защита, които му позволяват да обжалва или да иска преразглеждане на решението за прехвърляне. Това средство за правна защита не следва да има суспензивно действие. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(26)

Процедурата, чрез която държава членка може да прехвърли заловени незаконно пребиваващи граждани на трети страни към държавата членка, от която директно идва лицето, следва да се извършва бързо, но също така да подлежи на гаранции и да се осъществява при пълно спазване на основните права и принципа на недискриминация, утвърден в член 21 от Хартата, за да се предотврати профилирането въз основа на расова принадлежност. Органите следва да разполагат с възможността да извършват проверка на необходимата информация относно движенията на засегнатите лица, която имат непосредствено на свое разположение. Тази информация може да съдържа обективни елементи, които да позволят на органите да стигнат до заключението, че лицето е пътувало наскоро от други държави членки, като например притежаване на документи, включително касови бележки или фактури, доказващи неотдавнашно пътуване от друга държава членка. Гражданите на трети страни, които подлежат на процедура за прехвърляне, следва да получат писмено обосновано решение за това. Макар че решението следва да подлежи на изпълнение незабавно, гражданинът на трета страна има право на ефективни средства за защита, които му позволяват да обжалва или да иска преразглеждане на решението за прехвърляне. Това средство за правна защита не следва да има суспензивно действие.

Изложение на мотивите

Същите като за съображение 25. Освен това частта относно правните средства за защита не изглежда съвместима с член 47 от Хартата на основните права.

Изменение 17

Съображение 27

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (27) | Процедурата за прехвърляне, предвидена съгласно настоящия регламент, не следва да засяга съществуващата възможност за държавите членки да връщат незаконно пребиваващи граждани на трети страни в съответствие с двустранни споразумения или договорености, както е посочено в член 6, параграф 3 от Директива 2008/115/ЕО (Директивата относно връщането), когато такива лица са били засечени не в близост до вътрешни граници. За да се улесни прилагането на такива споразумения и за да се допълни целта за защита на пространството без вътрешни граници, на държавите членки следва да се предостави възможността да сключват нови споразумения или договорености и да актуализират действащите. Комисията следва да бъде нотифицирана за такива промени или актуализации на нови споразумения или договорености. Когато държава членка е приела обратно гражданин на трета страна съгласно процедурата, предвидена в настоящия регламент, или въз основа на двустранно споразумение или договореност, от засегнатата държава членка следва да се изиска да издаде решение за връщане в съответствие с Директивата относно връщането. За да се осигури последователност между новите процедури, предвидени в настоящия регламент, и действащите правила относно връщането на граждани на трети страни, е необходима целенасочена промяна на член 6, параграф 3 от Директивата относно връщането. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(27)

Процедурата за прехвърляне, предвидена съгласно настоящия регламент, не следва да засяга съществуващата възможност за държавите членки да връщат незаконно пребиваващи граждани на трети страни в съответствие с двустранни споразумения или договорености, както е посочено в член 6, параграф 3 от Директива 2008/115/ЕО (Директивата относно връщането), когато такива лица са били засечени не в близост до вътрешни граници. За да се улесни прилагането на такива споразумения и за да се допълни целта за защита на пространството без вътрешни граници, на държавите членки следва да се предостави възможността да сключват нови споразумения или договорености и да актуализират действащите. Комисията следва да бъде нотифицирана за такива промени или актуализации на нови споразумения или договорености. Когато държава членка е приела обратно гражданин на трета страна съгласно процедурата, предвидена в настоящия регламент, или въз основа на двустранно споразумение или договореност, от засегнатата държава членка следва да се изиска да издаде решение за връщане в съответствие с Директивата относно връщането. За да се осигури последователност между новите процедури, предвидени в настоящия регламент, и действащите правила относно връщането на граждани на трети страни, е необходима целенасочена промяна на член 6, параграф 3 от Директивата относно връщането.

Изложение на мотивите

Същите като за съображения 25 и 26. Освен това широкото използване на двустранни споразумения между държавите членки, които биха били необходими за осъществяването на такива прехвърляния, може да подкопае европейската солидарност. Освен това, в съответствие със становището на Правната служба на Съвета на Европейския съюз (6357/21, 19.2.2021 г.), в което подробно се обяснява „променливата геометрия“ между достиженията на правото от Шенген и Дъблин във връзка с предложенията, съдържащи се в Новия пакт за миграцията и убежището, разпоредбите, свързани с връщането, биха могли да бъдат включени отново в предложението за преработване на Директивата за връщането (във вида, предложен от Комисията през 2018 г., предложение, което понастоящем е в процес на обсъждане в Съвета). Като алтернатива такива разпоредби биха могли да бъдат включени в предложение за изменение на Директивата за връщането. Включването на изменение на Директивата за връщането чрез преразгледания Кодекс на шенгенските граници не е в съответствие с ангажимента на Европейската комисия за по-добро регулиране.

Изменение 18

Съображение 29

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (29) | Освен това сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност може да възникне вследствие на мащабни неразрешени движения на незаконни мигранти между държави членки, когато това създава ситуация на натиск върху цялостните ресурси и капацитет на отговорните национални служби и когато предвидените в настоящия регламент други средства не са достатъчни за справяне с тези притоци и движения. В този контекст държавите членки следва да могат да разчитат на обективни и съдържащи количествени данни доклади относно неразрешените движения, когато са налични такива, по-специално когато се изготвят редовно от компетентните агенции на Съюза в съответствие с техните мандати. Всяка държава членка следва да разполага с възможността да използва предоставената от агенциите информация, за да докаже в оценката на риска изключителния характер на установената заплаха, причинена от неразрешеното движение, с цел да обоснове повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници на това основание. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(29)

Освен това сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност може да възникне вследствие на мащабни неразрешени движения на незаконни мигранти между държави членки, когато това създава ситуация на натиск върху цялостните ресурси и капацитет на отговорните национални служби и когато предвидените в настоящия регламент други средства не са достатъчни за справяне с тези притоци и движения. В този контекст държавите членки следва да могат да разчитат на обективни и съдържащи количествени данни доклади относно неразрешените движения, когато са налични такива, по-специално когато се изготвят редовно от компетентните агенции на Съюза в съответствие с техните мандати. Всяка държава членка следва да разполага с възможността да използва предоставената от агенциите информация, за да докаже в оценката на риска изключителния характер на установената заплаха, причинена от неразрешеното движение, с цел да обоснове повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници на това основание.

Изложение на мотивите

Ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държави членки, не следва да се включва като съставляваща сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, обосноваваща повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници от отделни държави членки, тъй като включването ѝ в общата рамка е несъвместимо с целта на предложението и е в противоречие с нея, както и с правилното прилагане на принципа на субсидиарност. Движенията между държавите членки, които в действителност биха могли да засегнат по-голямата част от държавите членки, трябва да бъдат разгледани на равнището на Съюза, както се предлага в член 28, и да бъдат предмет на решение за изпълнение на Съвета.

Изменение 19

Съображение 34

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (34) | За да се гарантира спазването на принципа на пропорционалност, решението на Съвета следва да се приеме за ограничен срок до шест месеца, който може да бъде удължен въз основа на редовен преглед по предложение на Комисията,
  докато трае
  заплахата. Първоначалното решение следва да включва оценка на очакваното въздействие на приетите мерки, включително неблагоприятни странични ефекти, с цел да се определи дали контролът на вътрешните граници е оправдан и дали вместо него могат да се прилагат по-малко ограничителни мерки по ефективен начин. При последващите решения следва да се отчита развитието на установената заплаха. Държавите членки следва незабавно да нотифицират на Комисията и държавите членки повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(34)

За да се гарантира спазването на принципа на пропорционалност, решението на Съвета следва да се приеме за ограничен срок до шест месеца, който може да бъде удължен въз основа на редовен преглед по предложение на Комисията,
  докато трае
  заплахата. Първоначалното решение следва да включва оценка на очакваното въздействие на приетите мерки, включително неблагоприятни странични ефекти, с цел да се определи дали контролът на вътрешните граници е оправдан и дали вместо него могат да се прилагат по-малко ограничителни мерки по ефективен начин. При последващите решения следва да се отчита развитието на установената заплаха. Държавите членки следва незабавно да нотифицират на Комисията и държавите членки повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета.

| (34) | За да се гарантира спазването на принципа на пропорционалност, решението на Съвета следва да се приеме за ограничен срок до шест месеца, който може да бъде удължен
  до общо най-много 24 месеца, в случай че заплахата продължи,
  въз основа на редовен преглед по предложение на Комисията. Първоначалното решение следва да включва оценка на очакваното въздействие на приетите мерки, включително неблагоприятни странични ефекти, с цел да се определи дали контролът на вътрешните граници е оправдан и дали вместо него могат да се прилагат по-малко ограничителни мерки по ефективен начин. При последващите решения следва да се отчита развитието на установената заплаха. Държавите членки следва незабавно да нотифицират на Комисията и държавите членки повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета. |
| --- | --- |

(34)

За да се гарантира спазването на принципа на пропорционалност, решението на Съвета следва да се приеме за ограничен срок до шест месеца, който може да бъде удължен
  до общо най-много 24 месеца, в случай че заплахата продължи,
  въз основа на редовен преглед по предложение на Комисията. Първоначалното решение следва да включва оценка на очакваното въздействие на приетите мерки, включително неблагоприятни странични ефекти, с цел да се определи дали контролът на вътрешните граници е оправдан и дали вместо него могат да се прилагат по-малко ограничителни мерки по ефективен начин. При последващите решения следва да се отчита развитието на установената заплаха. Държавите членки следва незабавно да нотифицират на Комисията и държавите членки повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета.

Изложение на мотивите

Контролът по вътрешните граници, извършван от 2015 г. насам, показва, че е необходима фиксирана горна граница, за да се избегне почти постоянен контрол на вътрешните граници, основан на същата заплаха. Първоначалният период от шест месеца и предложеният максимален срок от 24 месеца за този граничен контрол се основават на общата цел за търсене на решения на европейско, а не на национално равнище в такива ситуации. В този контекст следва да се отбележи, че ако възникне заплаха от ново естество, съществуващите правила биха позволили повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници (решение на Съда на ЕС от 26 април 2022 г., съединени дела C-368/20 и C-369/20).

Изменение 20

Съображение 35

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (35) | Повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва също така да продължи да бъде възможно, когато са налице сериозни недостатъци в управлението на външните граници, излагащи на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници. Сроковете, за които граничният контрол е въведен от държавите членки поради спешността на ситуацията, или за които Съветът взема решение да препоръча повторното въвеждане, тъй като дадена заплаха засяга значителен брой държави членки,
  не
  следва да бъдат включвани в двугодишния срок, приложим за случаите на повторно въвеждане поради сериозни недостатъци на външните граници. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(35)

Повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва също така да продължи да бъде възможно, когато са налице сериозни недостатъци в управлението на външните граници, излагащи на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници. Сроковете, за които граничният контрол е въведен от държавите членки поради спешността на ситуацията, или за които Съветът взема решение да препоръча повторното въвеждане, тъй като дадена заплаха засяга значителен брой държави членки,
  не
  следва да бъдат включвани в двугодишния срок, приложим за случаите на повторно въвеждане поради сериозни недостатъци на външните граници.

| (35) | Повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва също така да продължи да бъде възможно, когато са налице сериозни недостатъци в управлението на външните граници, излагащи на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници. Сроковете, за които граничният контрол е въведен от държавите членки поради спешността на ситуацията, или за които Съветът взема решение да препоръча повторното въвеждане, тъй като дадена заплаха засяга значителен брой държави членки, следва да бъдат включвани в двугодишния срок, приложим за случаите на повторно въвеждане поради сериозни недостатъци на външните граници. |
| --- | --- |

(35)

Повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва също така да продължи да бъде възможно, когато са налице сериозни недостатъци в управлението на външните граници, излагащи на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници. Сроковете, за които граничният контрол е въведен от държавите членки поради спешността на ситуацията, или за които Съветът взема решение да препоръча повторното въвеждане, тъй като дадена заплаха засяга значителен брой държави членки, следва да бъдат включвани в двугодишния срок, приложим за случаите на повторно въвеждане поради сериозни недостатъци на външните граници.

Изложение на мотивите

Максималният срок от две години следва да остане в сила, за да се даде възможност и да се отправи призив за координирани европейски мерки с цел преодоляване на сериозните недостатъци в управлението на външните граници във възможно най-кратък срок.

Изменение 21

Съображение 38

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (38) | За да се ограничат вредните последици от повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, всяко решение за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се придружава от смекчаващи мерки, ако е необходимо. Тези мерки следва да включват мерки за осигуряване на безпрепятствения транзит на стоки и на транспортни работници и моряци чрез създаването на „зелени ленти за преминаване“. Освен това и за да се вземе предвид необходимостта да се гарантира движението на лицата, чиито дейности могат да са от основно значение за запазването на веригата на доставките или предоставянето на основни услуги, държавите членки следва също така да прилагат съществуващите насоки относно трансграничните работници45. В този контекст в правилата за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се отчитат насоките и препоръките, приети по време на пандемията от COVID-19 като солидна предпазна мрежа за единния пазар, за да се гарантира, че те се прилагат от държавите членки, когато е целесъобразно, като смекчаващи мерки при повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. По-специално следва да се определят мерки, за да се гарантира непрекъснатото функциониране на единния пазар и да се защитят интересите на трансграничните региони и на „побратимените градове“, включително например разрешения или дерогации за жителите на трансграничните региони. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(38)

За да се ограничат вредните последици от повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, всяко решение за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се придружава от смекчаващи мерки, ако е необходимо. Тези мерки следва да включват мерки за осигуряване на безпрепятствения транзит на стоки и на транспортни работници и моряци чрез създаването на „зелени ленти за преминаване“. Освен това и за да се вземе предвид необходимостта да се гарантира движението на лицата, чиито дейности могат да са от основно значение за запазването на веригата на доставките или предоставянето на основни услуги, държавите членки следва също така да прилагат съществуващите насоки относно трансграничните работници45. В този контекст в правилата за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се отчитат насоките и препоръките, приети по време на пандемията от COVID-19 като солидна предпазна мрежа за единния пазар, за да се гарантира, че те се прилагат от държавите членки, когато е целесъобразно, като смекчаващи мерки при повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. По-специално следва да се определят мерки, за да се гарантира непрекъснатото функциониране на единния пазар и да се защитят интересите на трансграничните региони и на „побратимените градове“, включително например разрешения или дерогации за жителите на трансграничните региони.

| (38) | За да се ограничат вредните последици от повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, всяко решение за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се придружава от смекчаващи мерки, ако е необходимо. Тези мерки следва да включват мерки за осигуряване на безпрепятствения транзит на стоки и на транспортни работници и моряци чрез създаването на „зелени ленти за преминаване“. Освен това и за да се вземе предвид необходимостта да се гарантира движението на лицата, чиито дейности могат да са от основно значение за запазването на веригата на доставките или предоставянето на основни услуги, държавите членки следва също така да прилагат съществуващите насоки относно трансграничните работници45. В този контекст в правилата за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се отчитат насоките и препоръките, приети по време на пандемията от COVID-19 като солидна предпазна мрежа за единния пазар, за да се гарантира, че те се прилагат от държавите членки, когато е целесъобразно, като смекчаващи мерки при повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. По-специално следва да се определят мерки
  , при отчитане на позицията на местните и регионалните власти в трансграничните региони,
  за да се гарантира непрекъснатото функциониране на единния пазар и да се защитят интересите на трансграничните региони и на „побратимените градове“, включително например разрешения или дерогации за жителите на трансграничните региони. |
| --- | --- |

(38)

За да се ограничат вредните последици от повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, всяко решение за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се придружава от смекчаващи мерки, ако е необходимо. Тези мерки следва да включват мерки за осигуряване на безпрепятствения транзит на стоки и на транспортни работници и моряци чрез създаването на „зелени ленти за преминаване“. Освен това и за да се вземе предвид необходимостта да се гарантира движението на лицата, чиито дейности могат да са от основно значение за запазването на веригата на доставките или предоставянето на основни услуги, държавите членки следва също така да прилагат съществуващите насоки относно трансграничните работници45. В този контекст в правилата за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници следва да се отчитат насоките и препоръките, приети по време на пандемията от COVID-19 като солидна предпазна мрежа за единния пазар, за да се гарантира, че те се прилагат от държавите членки, когато е целесъобразно, като смекчаващи мерки при повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. По-специално следва да се определят мерки
  , при отчитане на позицията на местните и регионалните власти в трансграничните региони,
  за да се гарантира непрекъснатото функциониране на единния пазар и да се защитят интересите на трансграничните региони и на „побратимените градове“, включително например разрешения или дерогации за жителите на трансграничните региони.

Изложение на мотивите

Целта на изменението е да се гарантира, че мерките за смекчаване се предлагат в сътрудничество и координация с компетентните органи в трансграничните региони, които ще бъдат засегнати от тях.

Изменение 22

Съображение 45

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (45) | За да се даде възможност за анализ post factum на решението за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, държавите членки следва да продължат да са задължени да представят на Европейския парламент, Съвета и Комисията
  доклад
  относно повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, след като премахнат контрола. Когато контролът се извършва за продължителни периоди от време,
  такъв доклад
  следва да се
  представи и след дванадесет
  месеца
  , както и всяка година след това, ако по изключение контролът продължава и докато продължава
  . Докладът следва да съдържа по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол на вътрешните граници и на спазването на критериите за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. Комисията следва да приеме с акт за изпълнение
  образец, който
  да публикува онлайн. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(45)

За да се даде възможност за анализ post factum на решението за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, държавите членки следва да продължат да са задължени да представят на Европейския парламент, Съвета и Комисията
  доклад
  относно повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, след като премахнат контрола. Когато контролът се извършва за продължителни периоди от време,
  такъв доклад
  следва да се
  представи и след дванадесет
  месеца
  , както и всяка година след това, ако по изключение контролът продължава и докато продължава
  . Докладът следва да съдържа по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол на вътрешните граници и на спазването на критериите за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. Комисията следва да приеме с акт за изпълнение
  образец, който
  да публикува онлайн.

| (45) | За да се даде възможност
  както за текущ анализ, така и
  за анализ post factum на решението за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, държавите членки следва да продължат да са задължени да представят на Европейския парламент, Съвета и Комисията
  редовни доклади
  относно повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници
  , докато той продължава да се извършва, и окончателен доклад, след като
  премахнат
  контрола
  . Когато контролът се извършва за продължителни периоди от време,
  текущите доклади
  за оценка следва да се
  представят на всеки шест
  месеца
  , а щом бъде премахнат контролът по вътрешните граници, трябва да се представи окончателен доклад post factum
  .
  Докладите
  следва да
  съдържат
  по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол на вътрешните граници и на спазването на критериите за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. Комисията следва да приеме с акт за изпълнение
  образци
  ,
  които
  да публикува онлайн. |
| --- | --- |

(45)

За да се даде възможност
  както за текущ анализ, така и
  за анализ post factum на решението за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, държавите членки следва да продължат да са задължени да представят на Европейския парламент, Съвета и Комисията
  редовни доклади
  относно повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници
  , докато той продължава да се извършва, и окончателен доклад, след като
  премахнат
  контрола
  . Когато контролът се извършва за продължителни периоди от време,
  текущите доклади
  за оценка следва да се
  представят на всеки шест
  месеца
  , а щом бъде премахнат контролът по вътрешните граници, трябва да се представи окончателен доклад post factum
  .
  Докладите
  следва да
  съдържат
  по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол на вътрешните граници и на спазването на критериите за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници. Комисията следва да приеме с акт за изпълнение
  образци
  ,
  които
  да публикува онлайн.

Изложение на мотивите

Оценката следва да бъде текуща. Тъй като контролът по вътрешните граници следва да бъде ограничен до максимум 24 месеца, не е необходимо да се предвижда повече от един последващ доклад за оценка, в случай че този контрол бъде удължен за повече от 12 месеца. Текущите доклади за оценка обаче следва да се представят в края на всеки шестмесечен период, а щом бъде премахнат контролът по вътрешните граници следва да се изготви окончателен доклад post factum.

Изменение 23

Член 1, точка 1, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| б) | добавят се следните точки 27—30: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

добавят се следните точки 27—30:

| б) | добавят се следните точки 27—30: |
| --- | --- |

б)

добавят се следните точки 27—30:

| „27. | „инструментализиране на мигранти“ означава ситуация, при която трета страна
  подбужда незаконни миграционни потоци към Съюза, като активно насърчава или способства движението на
  граждани на трети страни
  към външните граници през своята територия или от нея и след това към тези външни граници, когато тези действия са показателни за намерението на трета страна или недържавен субект да дестабилизира
  Съюза или държава членка, когато естеството на тези действия
  може да изложи
  на риск основните функции на държавата
  , включително нейната териториална цялост
  , поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност; |
| --- | --- |

„27.

„инструментализиране на мигранти“ означава ситуация, при която трета страна
  подбужда незаконни миграционни потоци към Съюза, като активно насърчава или способства движението на
  граждани на трети страни
  към външните граници през своята територия или от нея и след това към тези външни граници, когато тези действия са показателни за намерението на трета страна или недържавен субект да дестабилизира
  Съюза или държава членка, когато естеството на тези действия
  може да изложи
  на риск основните функции на държавата
  , включително нейната териториална цялост
  , поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност;

| „27. | „инструментализиране на мигранти“ означава ситуация, при която трета страна
  или субект под нейния патронаж активно подкрепя опити за незаконно масово влизане на значителен брой
  граждани на трети страни
  в държава — членка на ЕС, с цел дестабилизиране
  на Съюза или
  на
  държава членка, когато
  засегнатата държава членка може да докаже, че
  естеството на тези действия
  излага
  на риск основните функции на държавата, поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност
  , и когато Европейският съвет е признал в спешен порядък, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред положение на инструментализиране на мигрантите
  ; |
| --- | --- |

„27.

„инструментализиране на мигранти“ означава ситуация, при която трета страна
  или субект под нейния патронаж активно подкрепя опити за незаконно масово влизане на значителен брой
  граждани на трети страни
  в държава — членка на ЕС, с цел дестабилизиране
  на Съюза или
  на
  държава членка, когато
  засегнатата държава членка може да докаже, че
  естеството на тези действия
  излага
  на риск основните функции на държавата, поддържането на обществения ред или опазването на нейната национална сигурност
  , и когато Европейският съвет е признал в спешен порядък, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред положение на инструментализиране на мигрантите
  ;

| 28. | „наложително пътуване“ означава пътуване във връзка с ключова функция или нужда от първостепенно значение, както са изброени в приложение XI, като се вземат предвид всички приложими международни задължения на Съюза и на държавите членки; |
| --- | --- |

28.

„наложително пътуване“ означава пътуване във връзка с ключова функция или нужда от първостепенно значение, както са изброени в приложение XI, като се вземат предвид всички приложими международни задължения на Съюза и на държавите членки;

| 28. | „наложително пътуване“ означава пътуване във връзка с ключова функция или нужда от първостепенно значение, както са изброени в приложение XI, като се вземат предвид всички приложими международни задължения на Съюза и на държавите членки; |
| --- | --- |

28.

„наложително пътуване“ означава пътуване във връзка с ключова функция или нужда от първостепенно значение, както са изброени в приложение XI, като се вземат предвид всички приложими международни задължения на Съюза и на държавите членки;

| 29. | „неналожително пътуване“ означава пътуване с цел, различна от тази на наложителното пътуване; |
| --- | --- |

29.

„неналожително пътуване“ означава пътуване с цел, различна от тази на наложителното пътуване;

| 29. | „неналожително пътуване“ означава пътуване с цел, различна от тази на наложителното пътуване; |
| --- | --- |

29.

„неналожително пътуване“ означава пътуване с цел, различна от тази на наложителното пътуване;

| 30. | „транспортни центрове“ означава летища, морски или речни пристанища, железопътни или автобусни гари.“ |
| --- | --- |

30.

„транспортни центрове“ означава летища, морски или речни пристанища, железопътни или автобусни гари.“

| 30. | „транспортни центрове“ означава летища, морски или речни пристанища, железопътни или автобусни гари.“ |
| --- | --- |

30.

„транспортни центрове“ означава летища, морски или речни пристанища, железопътни или автобусни гари.“

Изложение на мотивите

Предложеното определение за инструментализиране е твърде широко и неясно, като съществува опасност много различни ситуации да бъдат оценени като съвместими с това определение. Освен това то противоречи на насоките за по-добро регулиране, тъй като придружаващата оценка на въздействието (SWD (2021) 462 final) се признава, че „не се спира на въпроса с инструментализирането на незаконната миграция“. Съгласно съображение 12 от предложението при всяко оперативно решение на засегнатата държава членка „следва да се вземе предвид дали Европейският съвет е признал, че Съюзът или една или повече от неговите държави членки са изправени пред ситуация на инструментализиране на мигранти“. Според съображение 10 от предложението „Съюзът следва да мобилизира всички инструменти от набора си от дипломатически, финансови и оперативни мерки, за да подкрепи държавите членки, които се сблъскват със случаи на инструментализиране. Следва да се даде приоритет на дипломатическите усилия на Съюза или на засегнатите държави членки като средство за справяне с явлението „инструментализиране“. Поради това е необходим политически консенсус на равнището на ЕС относно това дали дадена ситуация представлява инструментализиране. Като се има предвид сериозността на произтичащите от това ограничителни мерки, наложени на лицата, и като се има предвид, че предложението на Комисията е в отговор на искане на Европейския съвет (EUCO 17/21), в определението трябва да се вземе предвид утвърдителната позиция на Европейския съвет, който се свиква бързо, за да може да се предприеме спешно действие от съответната държава членка (съответните държави членки). Що се отнася до ограничителните мерки, с които разполагат държавите членки за редица други ситуации, настоящата правна рамка на Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) и Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) вече им предоставя оперативна гъвкавост, за да определят местата, където следва да се подават молбите за убежище, да удължават сроковете за регистрация и да адаптират материалните условия на приемане.

Изменение 24

Член 1, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2. | В член 5 се добавя нов параграф 4: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.

В член 5 се добавя нов параграф 4:

| 2. | В член 5 се добавя нов параграф 4: |
| --- | --- |

2.

В член 5 се добавя нов параграф 4:

„4.   В ситуация на инструментализиране на мигранти държавите членки могат да ограничат броя на гранично-пропускателните пунктове, включени в списъците по параграф 1
  , или тяхното работно време, когато обстоятелствата го налагат
  .

„4.   В ситуация на инструментализиране на мигранти
  , както е определено в точка 27 на член 1, параграф 1, буква б),
  държавите членки могат да ограничат броя на гранично-пропускателните пунктове, включени в списъците по параграф 1
  при строго ограничени и добре определени обстоятелства
  .

Всички ограничения, приети съгласно първа алинея, се прилагат по пропорционален начин и като се отчитат в пълна степен правата на:

Всички ограничения, приети съгласно първа алинея, се прилагат по пропорционален начин и като се отчитат в пълна степен правата на:

| а) | лицата, които се ползват от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза; |
| --- | --- |

а)

лицата, които се ползват от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза;

| а) | лицата, които се ползват от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза; |
| --- | --- |

а)

лицата, които се ползват от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза;

| б) | гражданите на трети страни, които имат статут на дългосрочно пребиваващи граждани по силата на Директива 2003/109/ЕО на Съвета56, лицата, които имат право на пребиваване по силата на други инструменти на Съюза или по силата на националното право или които притежават национална виза за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства; |
| --- | --- |

б)

гражданите на трети страни, които имат статут на дългосрочно пребиваващи граждани по силата на Директива 2003/109/ЕО на Съвета56, лицата, които имат право на пребиваване по силата на други инструменти на Съюза или по силата на националното право или които притежават национална виза за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства;

56

| б) | гражданите на трети страни, които имат статут на дългосрочно пребиваващи граждани по силата на Директива 2003/109/ЕО на Съвета56, лицата, които имат право на пребиваване по силата на други инструменти на Съюза или по силата на националното право или които притежават национална виза за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства; |
| --- | --- |

б)

гражданите на трети страни, които имат статут на дългосрочно пребиваващи граждани по силата на Директива 2003/109/ЕО на Съвета56, лицата, които имат право на пребиваване по силата на други инструменти на Съюза или по силата на националното право или които притежават национална виза за дългосрочно пребиваване, както и членовете на техните семейства;

56

| в) | гражданите на трети страни, търсещи международна закрила.“ |
| --- | --- |

в)

гражданите на трети страни, търсещи международна закрила.“

| в) | гражданите на трети страни, търсещи международна закрила.
  Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че достатъчен брой регистрационни пунктове, включително пропускателни пунктове, са отворени и достъпни за кандидатите за международна закрила, за да се гарантира ефективна закрила срещу връщане, включително правото на подаване на молба за международна закрила, и че са въведени подходящи предпазни мерки за отношението към уязвимите лица
  .“ |
| --- | --- |

в)

гражданите на трети страни, търсещи международна закрила.
  Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че достатъчен брой регистрационни пунктове, включително пропускателни пунктове, са отворени и достъпни за кандидатите за международна закрила, за да се гарантира ефективна закрила срещу връщане, включително правото на подаване на молба за международна закрила, и че са въведени подходящи предпазни мерки за отношението към уязвимите лица
  .“

Държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че достатъчен брой регистрационни пунктове, включително пропускателни пунктове, са отворени и достъпни за кандидатите за международна закрила, за да се гарантира ефективна закрила срещу връщане, включително правото на подаване на молба за международна закрила, и че са въведени подходящи предпазни мерки за отношението към уязвимите лица

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложените мерки за ограничаване на броя на преминаванията на границите ще имат отрицателно въздействие върху правото на подаване на молба за международна закрила и могат да доведат до незаконно връщане на външните граници на ЕС, като има и опасност да бъдат в противоречие с общата цел на Шенгенското пространство, а именно запазване на липсата на проверки по вътрешните граници. Затова те следва да се използват само като крайна мярка. Понижаването на стандартите на ЕС в законодателството в областта на убежището няма да разреши геополитическа криза. Вместо това ще доведе до отслабване на имиджа на ЕС в света като общност на ценности.

Изменение 25

Изменение 25

Член 1, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3. | Член 13 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.

Член 13 се заменя със следното:

| 3. | Член 13 се заменя със следното: |
| --- | --- |

3.

Член 13 се заменя със следното:

„Член 13

„Член 13

Наблюдение на границата

Наблюдение на границата

1.   Основната цел на наблюдението на границата е да се откриват и предотвратяват неразрешени преминавания на границата, да се противодейства на трансграничната престъпност и да се предприемат мерки срещу лицата, които са преминали границата незаконно. Лице, което незаконно е преминало граница и което няма право на престой на територията на съответната държава членка, се задържа и за него се прилагат процедури, съобразени с Директива 2008/115/ЕО.

1.   Основната цел на наблюдението на границата е да се откриват и предотвратяват неразрешени преминавания на границата, да се противодейства на трансграничната престъпност и да се предприемат мерки срещу лицата, които са преминали границата незаконно. Лице, което незаконно е преминало граница и което няма право на престой на територията на съответната държава членка, се задържа и за него се прилагат процедури, съобразени с Директива 2008/115/ЕО.

2.   Граничните служители използват стационарни или мобилни екипи за извършване на наблюдение на границата. Това наблюдение се извършва по такъв начин, че да предотвратява и разубеждава лицата да извършват неразрешени преминавания на границата между гранично-пропускателните пунктове или да заобикалят проверките на гранично-пропускателните пунктове.

2.   Граничните служители използват стационарни или мобилни екипи за извършване на наблюдение на границата. Това наблюдение се извършва по такъв начин, че да предотвратява и разубеждава лицата да извършват неразрешени преминавания на границата между гранично-пропускателните пунктове или да заобикалят проверките на гранично-пропускателните пунктове.

3.   Наблюдението между гранично-пропускателните пунктове се извършва от гранични служители, чиито брой и методи се определят в зависимост от съществуващите или предвидени рискове и заплахи. Наблюдението включва чести и внезапни промени на интервалите между наблюденията, както и други методи или техники, така че неразрешените преминавания на границата да се откриват или предотвратяват ефективно.

3.   Наблюдението между гранично-пропускателните пунктове се извършва от гранични служители, чиито брой и методи се определят в зависимост от съществуващите или предвидени рискове и заплахи. Наблюдението включва чести и внезапни промени на интервалите между наблюденията, както и други методи или техники, така че неразрешените преминавания на границата да се откриват или предотвратяват ефективно.

4.   Наблюдението се извършва от стационарни или мобилни екипи, които изпълняват задълженията си, като патрулират или като се разполагат на места, известни или приемани за чувствителни, като целта на такова наблюдение е предотвратяването на неразрешените преминавания на границата или залавянето на лица, преминаващи границата незаконно. Наблюдението може също така да се извършва чрез технически средства, включително електронни средства, оборудване и системи за наблюдение.

4.   Наблюдението се извършва от стационарни или мобилни екипи, които изпълняват задълженията си, като патрулират или като се разполагат на места, известни или приемани за чувствителни, като целта на такова наблюдение е предотвратяването на неразрешените преминавания на границата или залавянето на лица, преминаващи границата незаконно. Наблюдението може също така да се извършва чрез технически средства, включително електронни средства, оборудване и системи за наблюдение.

5.   В ситуация на инструментализиране на мигрантите съответната държава членка засилва наблюдението на границата, както е необходимо, за да се справи с
  нарасналата заплаха
  .
  По-конкретно
  държавата членка
  увеличава
  , по целесъобразност, ресурсите и техническите средства за
  предотвратяване на неразрешено преминаване на границата
  .

5.   В ситуация на инструментализиране на мигрантите
  , както е определено в член 1, параграф 1, буква б), точка 27 и признато за такова от Европейския съвет,
  съответната държава членка засилва наблюдението на границата, както е необходимо, за да се справи с
  увеличените опити за масово пресичане на границата. За тази цел
  държавата членка
  подсилва
  , по целесъобразност, ресурсите и техническите средства за
  засилване на наблюдението на границите.

Тези технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи за предотвратяване на неразрешени преминавания на границите в Съюза.

Тези технически средства могат да включват модерни технологии, включително безпилотни въздухоплавателни средства и сензори за движение, както и мобилни екипи за предотвратяване на неразрешени преминавания на границите в Съюза.

6.
     
  Без да се засяга подкрепата, която Европейската агенция за гранична и брегова охрана може да предостави на държавите членки, в случай на инструментализиране на мигрантите Агенцията може да извърши оценка на уязвимостта, както е предвидено в член 10, параграф 1, буква в) и член 32 от Регламент (ЕС) 2019/1896 на Европейския парламент и на Съвета57, с цел да се предостави необходимата подкрепа на съответната държава членка. Въз основа на резултатите от тази оценка или всяка друга значима оценка на уязвимостта или въз основа на определянето на критична степен на въздействие за съответния граничен участък по смисъла на член 35, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2019/1896 изпълнителният директор на Европейската агенция за гранична и брегова охрана отправя препоръки в съответствие с член 41, параграф 1 от посочения регламент до съответната държава членка.

6
  .   На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 37 относно допълнителни мерки, уреждащи наблюдението, включително разработването на стандарти за наблюдение на границата, по-специално използването на технологии за наблюдение и следене на външните граници, като се вземат предвид видът на границите, степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори.“

7.
     На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 37 относно допълнителни мерки, уреждащи наблюдението, включително разработването на стандарти за наблюдение на границата, по-специално използването на технологии за наблюдение и следене на външните граници, като се вземат предвид видът на границите, степените на въздействие, определени за всеки участък от външните граници в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) 2019/1896, и други имащи отношение фактори.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложените мерки за засилване на наблюдението на границите следва да се използват само в краен случай и само в случаите, когато Европейският съвет официално е признал, че съществува инструментализация. Заличеният текст, който се отнася до Европейската агенция за гранична и брегова охрана, повтаря дословно текст на член 41, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2019/1896 и следователно е излишен.

Изменение 26

Изменение 26

Член 1, параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| (5) | Член 23 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

(5)

Член 23 се заменя със следното:

| (5) | Член 23 се заменя със следното: |
| --- | --- |

(5)

Член 23 се заменя със следното:

„Член 23

„Член 23

Упражняване на публични правомощия

Упражняване на публични правомощия

Отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници не накърнява:

Отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници не накърнява:

| а) | упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи на държавите членки на тяхна територия, включително в техните вътрешни гранични зони, предоставени им съгласно националното право, доколкото упражняването на тези правомощия няма ефект, равностоен на гранични проверки. |
| --- | --- |

а)

упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи на държавите членки на тяхна територия, включително в техните вътрешни гранични зони, предоставени им съгласно националното право, доколкото упражняването на тези правомощия няма ефект, равностоен на гранични проверки.

| а) | упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи на държавите членки на тяхна територия, включително в техните вътрешни гранични зони, предоставени им съгласно националното право, доколкото упражняването на тези правомощия няма ефект, равностоен на гранични проверки. |
| --- | --- |

а)

упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи на държавите членки на тяхна територия, включително в техните вътрешни гранични зони, предоставени им съгласно националното право, доколкото упражняването на тези правомощия няма ефект, равностоен на гранични проверки.

| | Упражняването от компетентните органи на техните правомощия не може по-специално да се смята за равностойно на извършването на гранични проверки, когато мерките: |
| --- | --- |

Упражняването от компетентните органи на техните правомощия не може по-специално да се смята за равностойно на извършването на гранични проверки, когато мерките:

| | Упражняването от компетентните органи на техните правомощия не може по-специално да се смята за равностойно на извършването на гранични проверки, когато мерките: |
| --- | --- |

Упражняването от компетентните органи на техните правомощия не може по-специално да се смята за равностойно на извършването на гранични проверки, когато мерките:

| | i) | нямат за цел граничен контрол; |
| --- | --- | --- |

i)

нямат за цел граничен контрол;

| ii) | се основават на обща информация и опита на компетентните органи по отношение на възможни заплахи за обществената сигурност или обществения ред и целят по-специално: |
| --- | --- |

ii)

се основават на обща информация и опита на компетентните органи по отношение на възможни заплахи за обществената сигурност или обществения ред и целят по-специално:

| | i) | нямат за цел граничен контрол; |
| --- | --- | --- |

i)

нямат за цел граничен контрол;

| ii) | се основават на обща информация и опита на компетентните органи по отношение на възможни заплахи за обществената сигурност или обществения ред и целят по-специално: |
| --- | --- |

ii)

се основават на обща информация и опита на компетентните органи по отношение на възможни заплахи за обществената сигурност или обществения ред и целят по-специално:

| | | — | да се противодейства на трансграничната престъпност; |
| --- | --- | --- | --- |

—

да се противодейства на трансграничната престъпност;

| — | да се предотврати незаконно пребиваване или престой, свързан с незаконна миграция; или |
| --- | --- |

—

да се предотврати незаконно пребиваване или престой, свързан с незаконна миграция; или

| | | — | да се противодейства на трансграничната престъпност; |
| --- | --- | --- | --- |

—

да се противодейства на трансграничната престъпност;

| — | да се предотврати незаконно пребиваване или престой, |
| --- | --- |

—

да се предотврати незаконно пребиваване или престой,

| — | свързан с незаконна миграция
  , при условие че проверките на самоличността, гражданството и статута на пребиваване на лица не са систематични и се извършват въз основа на анализ на риска
  ; или |
| --- | --- |

—

свързан с незаконна миграция
  , при условие че проверките на самоличността, гражданството и статута на пребиваване на лица не са систематични и се извършват въз основа на анализ на риска
  ; или

, при условие че проверките на самоличността, гражданството и статута на пребиваване на лица не са систематични и се извършват въз основа на анализ на риска

| | | — | да се ограничи разпространението на инфекциозна болест с епидемичен потенциал, установена от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията; |
| --- | --- | --- | --- |

—

да се ограничи разпространението на инфекциозна болест с епидемичен потенциал, установена от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията;

| | | — | да се ограничи разпространението на инфекциозна болест с епидемичен потенциал, установена от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията; |
| --- | --- | --- | --- |

—

да се ограничи разпространението на инфекциозна болест с епидемичен потенциал, установена от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията;

| | iii) | са планирани и изпълнени по начин, който ясно се различава от системните проверки на лица на външните граници, включително когато се извършват в транспортни центрове или директно на борда на пътнически услуги и когато се основават на анализ на риска; |
| --- | --- | --- |

iii)

са планирани и изпълнени по начин, който ясно се различава от системните проверки на лица на външните граници, включително когато се извършват в транспортни центрове или директно на борда на пътнически услуги и когато се основават на анализ на риска;

| iv) | се извършват, когато е целесъобразно, въз основа на технологии за следене и наблюдение, които обичайно се използват на територията за справяне със заплахи за обществената сигурност или обществения ред, както е посочено в точка ii); |
| --- | --- |

iv)

се извършват, когато е целесъобразно, въз основа на технологии за следене и наблюдение, които обичайно се използват на територията за справяне със заплахи за обществената сигурност или обществения ред, както е посочено в точка ii);

| | iii) | са планирани и изпълнени по начин, който ясно се различава от системните проверки на лица на външните граници, включително когато се извършват в транспортни центрове или директно на борда на пътнически услуги и когато се основават на анализ на риска; |
| --- | --- | --- |

iii)

са планирани и изпълнени по начин, който ясно се различава от системните проверки на лица на външните граници, включително когато се извършват в транспортни центрове или директно на борда на пътнически услуги и когато се основават на анализ на риска;

| iv) | се извършват, когато е целесъобразно, въз основа на технологии за следене и наблюдение, които обичайно се използват на територията за справяне със заплахи за обществената сигурност или обществения ред, както е посочено в точка ii); |
| --- | --- |

iv)

се извършват, когато е целесъобразно, въз основа на технологии за следене и наблюдение, които обичайно се използват на територията за справяне със заплахи за обществената сигурност или обществения ред, както е посочено в точка ii);

| б) | възможността държава членка да подлага лица на проверки за сигурност, извършвани на пристанища и транспортни центрове от компетентните органи съгласно правото на всяка държава членка, от нейните компетентни органи или от превозвачите, при условие че на такива проверки се подлагат и лицата, които пътуват в рамките на една държава членка; |
| --- | --- |

б)

възможността държава членка да подлага лица на проверки за сигурност, извършвани на пристанища и транспортни центрове от компетентните органи съгласно правото на всяка държава членка, от нейните компетентни органи или от превозвачите, при условие че на такива проверки се подлагат и лицата, които пътуват в рамките на една държава членка;

| б) | възможността държава членка да подлага лица на проверки за сигурност, извършвани на пристанища и транспортни центрове от компетентните органи съгласно правото на всяка държава членка, от нейните компетентни органи или от превозвачите, при условие че на такива проверки се подлагат и лицата, които пътуват в рамките на една държава членка; |
| --- | --- |

б)

възможността държава членка да подлага лица на проверки за сигурност, извършвани на пристанища и транспортни центрове от компетентните органи съгласно правото на всяка държава членка, от нейните компетентни органи или от превозвачите, при условие че на такива проверки се подлагат и лицата, които пътуват в рамките на една държава членка;

| в) | възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължение за притежаване или носене на документи; |
| --- | --- |

в)

възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължение за притежаване или носене на документи;

| в) | възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължение за притежаване или носене на документи; |
| --- | --- |

в)

възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължение за притежаване или носене на документи;

| г) | възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължението гражданите на трети страни да съобщават за присъствието си на нейната територия съгласно разпоредбите на член 22 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген от 14 юни 1985 г. между правителствата на държавите от Икономическия съюз Бенелюкс, Федерална република Германия и Френската република за постепенното премахване на контрола по техните общи граници („Шенгенската конвенция“); |
| --- | --- |

г)

възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължението гражданите на трети страни да съобщават за присъствието си на нейната територия съгласно разпоредбите на член 22 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген от 14 юни 1985 г. между правителствата на държавите от Икономическия съюз Бенелюкс, Федерална република Германия и Френската република за постепенното премахване на контрола по техните общи граници („Шенгенската конвенция“);

| г) | възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължението гражданите на трети страни да съобщават за присъствието си на нейната територия съгласно разпоредбите на член 22 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген от 14 юни 1985 г. между правителствата на държавите от Икономическия съюз Бенелюкс, Федерална република Германия и Френската република за постепенното премахване на контрола по техните общи граници („Шенгенската конвенция“); |
| --- | --- |

г)

възможността държава членка да предвиди в законодателството си задължението гражданите на трети страни да съобщават за присъствието си на нейната територия съгласно разпоредбите на член 22 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген от 14 юни 1985 г. между правителствата на държавите от Икономическия съюз Бенелюкс, Федерална република Германия и Френската република за постепенното премахване на контрола по техните общи граници („Шенгенската конвенция“);

| д) | проверките за целите на сигурността на данни за пътниците в съответните бази данни относно лица, пътуващи в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, които компетентните органи могат да извършват съгласно приложимото право.“ |
| --- | --- |

д)

проверките за целите на сигурността на данни за пътниците в съответните бази данни относно лица, пътуващи в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, които компетентните органи могат да извършват съгласно приложимото право.“

| д) | проверките за целите на сигурността на данни за пътниците в съответните бази данни относно лица, пътуващи в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, които компетентните органи могат да извършват съгласно приложимото право.“ |
| --- | --- |

д)

проверките за целите на сигурността на данни за пътниците в съответните бази данни относно лица, пътуващи в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, които компетентните органи могат да извършват съгласно приложимото право.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Привеждане на текста в съответствие с формулировката на съображение 20. Проверките за борба с незаконната миграция през границите са сами по себе си проверки, които имат за цел да постигнат резултата от граничния контрол и следователно не могат да не бъдат разглеждани като контрол по вътрешните граници. Добавянето представлява неправомерно разширяване на обхвата на член 23 от действащия Кодекс на шенгенските граници. Постигането на пространство, в което е гарантирано свободното движение на хора през вътрешните граници, е едно от основните постижения на Съюза. Предвид последиците, които подобни крайни мерки могат да имат за всички лица, имащи правото да се придвижват в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, следва да бъдат предвидени условията и процедурите за повторно въвеждане на подобни мерки, така че да се гарантира, че те са извънредни и обосновани и че се зачита принципът на пропорционалност.

Изменение 27

Изменение 27

Член 1, параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 6. | Вмъква се следният член 23а: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

6.

Вмъква се следният член 23а:

Вмъква се следният член 23а:

„Член 23а

„Член 23а

Процедура за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

Процедура за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

1.
     
  Настоящият член се прилага по отношение на задържането на гражданин на трета страна в близост до вътрешните граници, когато са изпълнени всички посочени по-долу условия:

| а) | съответният гражданин на трета страна не отговаря или вече не отговаря на условията за влизане, предвидени в член 6, параграф 1; |
| --- | --- |

а)

а)

съответният гражданин на трета страна не отговаря или вече не отговаря на условията за влизане, предвидени в член 6, параграф 1;

съответният гражданин на трета страна не отговаря или вече не отговаря на условията за влизане, предвидени в член 6, параграф 1;

| б) | гражданинът на трета страна не попада в обхвата на дерогацията, предвидена в член 6, параграф 5, буква а); |
| --- | --- |

б)

б)

гражданинът на трета страна не попада в обхвата на дерогацията, предвидена в член 6, параграф 5, буква а);

гражданинът на трета страна не попада в обхвата на дерогацията, предвидена в член 6, параграф 5, буква а);

| в) | гражданинът на трета страна е задържан в контекста на трансграничното полицейско оперативно сътрудничество, по-специално по време на съвместни полицейски патрули; |
| --- | --- |

в)

в)

гражданинът на трета страна е задържан в контекста на трансграничното полицейско оперативно сътрудничество, по-специално по време на съвместни полицейски патрули;

гражданинът на трета страна е задържан в контекста на трансграничното полицейско оперативно сътрудничество, по-специално по време на съвместни полицейски патрули;

| г) | налице са ясни признаци, че гражданинът на трета страна е пристигнал директно от друга държава членка, почиващи на информация, която е непосредствено достъпна за органите по задържане, включително изявления на засегнатото лице, документи за самоличност, документи за пътуване или други документи, намерени у това лице, или на резултатите от търсения, извършени в съответните национални бази данни и бази данни на Съюза. |
| --- | --- |

г)

г)

налице са ясни признаци, че гражданинът на трета страна е пристигнал директно от друга държава членка, почиващи на информация, която е непосредствено достъпна за органите по задържане, включително изявления на засегнатото лице, документи за самоличност, документи за пътуване или други документи, намерени у това лице, или на резултатите от търсения, извършени в съответните национални бази данни и бази данни на Съюза.

налице са ясни признаци, че гражданинът на трета страна е пристигнал директно от друга държава членка, почиващи на информация, която е непосредствено достъпна за органите по задържане, включително изявления на засегнатото лице, документи за самоличност, документи за пътуване или други документи, намерени у това лице, или на резултатите от търсения, извършени в съответните национални бази данни и бази данни на Съюза.

2.
     
  Въз основа на констатацията, че съответният гражданин на трета страна няма право на престой на територията на дадена държава членка, компетентните органи на тази държава членка могат да решат незабавно да прехвърлят лицето в държавата членка, от която то е влязло или е искало да влезе, в съответствие с процедурата, предвидена в приложение XII.

3.
     
  Когато държава членка прилага процедурата, посочена в параграф 2, от приемащата държава членка се изисква да вземе всички необходими мерки, за да приеме съответния гражданин на трета страна в съответствие с процедурите, предвидени в приложение XII.

4.
     
  Считано от [една година след влизането в сила на регламента] и всяка година след това държавите членки предоставят на Комисията данните, записани в съответствие с точка 3 от приложение XII, относно прилагането на параграфи 1, 2 и 3.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Същите като за съображения 25—27.

Изменение 28

Изменение 28

Член 1, параграф 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 8. | Член 25 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

8.

Член 25 се заменя със следното:

| 8. | Член 25 се заменя със следното: |
| --- | --- |

8.

Член 25 се заменя със следното:

„Член 25

„Член 25

„Член 25

„Член 25

Обща рамка за временното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници

Обща рамка за временното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници

Обща рамка за временното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници

Обща рамка за временното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници

1.   В случай че в пространството без граничен контрол на вътрешните граници съществува сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност в държава членка, тази държава членка може по изключение да въведе повторно граничен контрол на всички или на отделни участъци от вътрешните си граници.

1.   В случай че в пространството без граничен контрол на вътрешните граници съществува сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност в държава членка, тази държава членка може по изключение да въведе повторно граничен контрол на всички или на отделни участъци от вътрешните си граници.

Може да се счита, че сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност произтича по-специално от:

Може да се счита, че сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност произтича по-специално от:

| а) | дейности, свързани с тероризъм или организирана престъпност; |
| --- | --- |

а)

дейности, свързани с тероризъм или организирана престъпност;

| а) | дейности, свързани с тероризъм или организирана престъпност; |
| --- | --- |

а)

дейности, свързани с тероризъм или организирана престъпност;

| б) | мащабни извънредни ситуации в областта на общественото здраве; |
| --- | --- |

б)

мащабни извънредни ситуации в областта на общественото здраве;

| б) | мащабни извънредни ситуации в областта на общественото здраве; |
| --- | --- |

б)

мащабни извънредни ситуации в областта на общественото здраве;

| в) | ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети страни между държавите членки, които излагат на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници; |
| --- | --- |

в)

в)

ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети страни между държавите членки, които излагат на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници;

ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети страни между държавите членки, които излагат на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници;

| в) | мащабни или популярни международни събития като спортни, търговски или политически прояви. |
| --- | --- |

в)

в)

мащабни или популярни международни събития като спортни, търговски или политически прояви.

| г) | мащабни или популярни международни събития като спортни, търговски или политически прояви. |
| --- | --- |

г)

г)

мащабни или популярни международни събития като спортни, търговски или политически прояви.

2.   Граничен контрол може да бъде въведен съгласно членове 25а и 28 само когато държава членка е установила, че такава мярка е необходима и пропорционална с оглед на критериите, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване на срока на този граничен контрол — и на критериите, посочени в член 26, параграф 2. Граничният контрол може да бъде въведен повторно и в съответствие с член 29 с оглед на критериите, посочени в член 30.

2.   Граничен контрол може да бъде въведен съгласно членове 25а и 28 само когато държава членка е установила, че такава мярка е необходима и пропорционална с оглед на критериите, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване на срока на този граничен контрол — и на критериите, посочени в член 26, параграф 2. Граничният контрол може да бъде въведен повторно и в съответствие с член 29 с оглед на критериите, посочени в член 30.

Във всички случаи граничният контрол на вътрешните граници се въвежда повторно като крайна мярка. Обхватът и продължителността на временното повторно въвеждане на граничен контрол не излизат извън рамките на строго необходимото в отговор на установената сериозна заплаха.

Във всички случаи граничният контрол на вътрешните граници се въвежда повторно като крайна мярка. Обхватът и продължителността на временното повторно въвеждане на граничен контрол не излизат извън рамките на строго необходимото в отговор на установената сериозна заплаха.“

3.
     
  Когато същата заплаха продължава да е налице, срокът на граничния контрол на вътрешните граници може да бъде удължен в съответствие с членове 25а, 28 или 29.

Счита се, че съществува същата заплаха, когато основанието, представено от държавата членка за удължаване на срока на граничния контрол, се основава на определянето, че продължава да е налице същата заплаха, която е обосновала първоначалното повторно въвеждане на граничен контрол.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въвеждането на буква в) противоречи на логиката на специалния механизъм, предложен съгласно член 28, и на принципа на субсидиарност. Ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държави членки, не следва да се включва като съставляваща сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, обосноваваща повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници от отделни държави членки, тъй като включването ѝ в общата рамка е несъвместимо с целта на предложението и е в противоречие с нея, както и с правилното прилагане на принципа на субсидиарност. За да цитираме самото предложение COM (2021) 891:

„Дейността в областта на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, попада в област на споделена компетентност между ЕС и държавите членки в съответствие с член 4, параграф 2 от ДФЕС. Следователно се прилага принципът на субсидиарност по силата на член 5, параграф 3 от ДЕС, според който Съюзът действа само в случай и доколкото целите на предвиденото действие не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, както на централно, така и на регионално и местно равнище, а поради обхвата или последиците от предвиденото действие могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза.

Целите на настоящото предложение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, действащи самостоятелно, а могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза. Това се дължи на факта, че те се отнасят до проверките на лица по външните граници, което е предварително условие за пространството без контрол на вътрешните граници. Освен това целостта на Шенгенското пространство и необходимостта да се гарантират еднакви условия за упражняване на правото на свободно движение изискват съгласуван подход в цялото Шенгенско пространство към мерки за изграждане на доверие по външните граници, включително по отношение на ограниченията за неналожителните пътувания до ЕС и реакцията във връзка с инструментализирането на мигранти от властите на трети страни.

Липсата на граничен контрол на вътрешните граници е гарантирана от Договора в член 77, параграф 2, буква д) от ДФЕС. Въпреки че държавите членки си запазват правото да предприемат действия в отговор на вътрешната сигурност и обществения ред и по този начин да упражнят правото, гарантирано в член 72 от ДФЕС, дори ако това означава повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, правилата за такова временно повторно въвеждане са определени в Кодекса на шенгенските граници, за да се гарантира, че те се прилагат само при строги условия. Поради това всички промени, отнасящи се до тези условия за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, изискват законодателство на равнище ЕС.

Целта за установяване на план за действия при извънредни ситуации по отношение на Шенген, включително специфични мерки по вътрешните граници за справяне със заплаха, засягаща по-голямата част от държавите членки едновременно, и за смекчаване на отрицателното въздействие на граничния контрол, когато той е станал неизбежен, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, действащи самостоятелно, и може да бъде постигната по-успешно на равнището на Съюза.“

Като се има предвид, че ситуация съгласно предложения член 25, параграф 1, буква в) се отнася до движения между държавите членки, които в действителност биха могли да засегнат по-голямата част от държавите членки, за да се спази принципът на субсидиарност, тя трябва да бъде разгледана на равнището на Съюза, както се предлага в член 28, и да бъде предмет на решението за изпълнение на Съвета.

Заличаване на подпараграф 3 съгласно съображения 34, 35 и 45.

Изменение 29

Изменение 29

Член 1, параграф 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 9. | След член 25 се вмъква нов член 25а: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

9.

След член 25 се вмъква нов член 25а:

| 9. | След член 25 се вмъква нов член 25а: |
| --- | --- |

9.

След член 25 се вмъква нов член 25а:

„Член 25а

„Член 25а

„Член 25а

„Член 25а

Процедура при случаи, изискващи предприемането на действия поради непредвидими или предвидими събития

Процедура при случаи, изискващи предприемането на действия поради непредвидими или предвидими събития

Процедура при случаи, изискващи предприемането на действия поради непредвидими или предвидими събития

Процедура при случаи, изискващи предприемането на действия поради непредвидими или предвидими събития

1.   В случаите, когато сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност в дадена държава членка е непредвидима и изисква предприемането на незабавни действия, държавата членка може по изключение незабавно да въведе повторно граничен контрол на вътрешните граници.

1.   В случаите, когато сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност в дадена държава членка е непредвидима и изисква предприемането на незабавни действия, държавата членка може по изключение незабавно да въведе повторно граничен контрол на вътрешните граници.

2.   Едновременно с повторното въвеждане на граничен контрол съгласно параграф 1 държавата членка уведомява Комисията и другите държави членки за повторното въвеждане на граничен контрол в съответствие с член 27, параграф 1.

2.   Едновременно с повторното въвеждане на граничен контрол съгласно параграф 1 държавата членка уведомява Комисията и другите държави членки за повторното въвеждане на граничен контрол в съответствие с член 27, параграф 1.

3.   За целите на параграф 1 граничният контрол на вътрешните граници може да бъде незабавно въведен повторно за ограничен срок от най-много един месец. Ако сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност продължава да е налице след изтичането на този срок, държавата членка може да удължи прилагането на граничен контрол на вътрешните граници за допълнителни срокове с максимална продължителност до три месеца.

3.   За целите на параграф 1 граничният контрол на вътрешните граници може да бъде незабавно въведен повторно за ограничен срок от най-много един месец. Ако сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност продължава да е налице след изтичането на този срок, държавата членка може да удължи прилагането на граничен контрол на вътрешните граници за допълнителни срокове с максимална продължителност до три месеца.

4.   Когато в дадена държава членка може да се предвиди възникването на сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, тази държава членка нотифицира Комисията и другите държави членки и Комисията в съответствие с член 27, параграф 1 най-късно четири седмици преди планираното повторно въвеждане на граничен контрол или в по-кратък срок, ако обстоятелствата, пораждащи необходимостта от това повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, станат известни по-малко от четири седмици преди планираното повторно въвеждане.

4.   Когато в дадена държава членка може да се предвиди възникването на сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, тази държава членка нотифицира Комисията и другите държави членки и Комисията в съответствие с член 27, параграф 1 най-късно четири седмици преди планираното повторно въвеждане на граничен контрол или в по-кратък срок, ако обстоятелствата, пораждащи необходимостта от това повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, станат известни по-малко от четири седмици преди планираното повторно въвеждане.

5.   За целите на параграф 4
  и без да се засягат разпоредбите на член 27а, параграф 4,
  граничният контрол на вътрешните граници може да бъде въведен повторно за срок от най-много шест месеца.
  Когато сериозната
  заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност
  продължава да е налице
  след
  изтичане
  на този срок, държавата членка може да удължи прилагането на граничен контрол на вътрешните граници за срокове от най-много шест месеца, които могат да бъдат подновявани.

5.   За целите на параграф 4 граничният контрол на вътрешните граници може да бъде въведен повторно за срок от най-много шест месеца.
  Ако
  след
  изтичането
  на този срок
  възникне
  заплаха
  от ново естество
  за обществения ред или вътрешната сигурност, държавата членка може да удължи прилагането на граничен контрол на вътрешните граници за срокове от най-много шест месеца, които могат да бъдат подновявани.

Всяко удължаване се нотифицира на Комисията и на другите държави членки в съответствие с член 27 и в сроковете, посочени в параграф 4.
  Като се спазват разпоредбите на член 27а, параграф 5,


  максималната
  продължителност на граничния контрол на вътрешните граници не може да надвишава две години.

Като се спазват разпоредбите на член 27а, параграф 5,

максималната

Всяко удължаване се нотифицира на Комисията и на другите държави членки в съответствие с член 27 и в сроковете, посочени в параграф 4.
  Максималната
  продължителност на граничния контрол на вътрешните граници не може да надвишава две години.

Максималната

6.   Срокът, посочен в параграф 5, не включва сроковете, посочени в параграф 3.“

6.   Срокът, посочен в параграф 5, не включва сроковете, посочени в параграф 3.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Контролът по вътрешните граници не следва да надвишава общо 24 месеца. Съгласно решението на Съда на Европейския съюз (съединени дела C-368/20 и C-369/20) Кодексът на шенгенските граници трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници от държава членка въз основа на членове 25 и 27 от този кодекс, когато продължителността на повторното му въвеждане надвишава максималната обща продължителност от шест месеца и няма заплаха от ново естество, която да оправдава повторното прилагане на сроковете, предвидени в член 25.

Изменение 30

Изменение 30

Член 1, паргараф 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 10. | Член 26 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

10.

Член 26 се заменя със следното:

| 10. | Член 26 се заменя със следното: |
| --- | --- |

10.

Член 26 се заменя със следното:

„Член 26

„Член 26

„Член 26

„Член 26

Критерии за временното повторно въвеждане и удължаване на граничния контрол на вътрешните граници

Критерии за временното повторно въвеждане и удължаване на граничния контрол на вътрешните граници

Критерии за временното повторно въвеждане и удължаване на граничния контрол на вътрешните граници

Критерии за временното повторно въвеждане и удължаване на граничния контрол на вътрешните граници

1.   За да установи дали повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е необходимо и пропорционално в съответствие с член 25, държавата членка взема предвид по-специално:

1.   За да установи дали повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е необходимо и пропорционално в съответствие с член 25, държавата членка взема предвид по-специално:

| а) | целесъобразността на мярката за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници предвид естеството на установената сериозна заплаха, и по-специално дали с повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е вероятно да се противодейства адекватно на заплахата за обществения ред или вътрешната сигурност; |
| --- | --- |

а)

а)

целесъобразността на мярката за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници предвид естеството на установената сериозна заплаха, и по-специално дали с повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е вероятно да се противодейства адекватно на заплахата за обществения ред или вътрешната сигурност;

| а) | използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а); |
| --- | --- |

а)

а)

използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а);

използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а);

| б) | вероятното въздействие на подобна мярка върху: |
| --- | --- |

б)

б)

вероятното въздействие на подобна мярка върху:

| б) | целесъобразността на мярката за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници предвид естеството на установената сериозна заплаха, и по-специално дали с повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е вероятно да се противодейства адекватно на заплахата за обществения ред или вътрешната сигурност; |
| --- | --- |

б)

б)

целесъобразността на мярката за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници предвид естеството на установената сериозна заплаха, и по-специално дали с повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници е вероятно да се противодейства адекватно на заплахата за обществения ред или вътрешната сигурност;

| — | движението на хората в пространството без граничен контрол на вътрешните граници и |
| --- | --- |

—

движението на хората в пространството без граничен контрол на вътрешните граници и

| — | функционирането на трансграничните региони, като се отчитат тесните социални и икономически връзки между тях. |
| --- | --- |

—

функционирането на трансграничните региони, като се отчитат тесните социални и икономически връзки между тях.

| в) | вероятното въздействие на подобна мярка върху: |
| --- | --- |

в)

в)

вероятното въздействие на подобна мярка върху:

| — | движението на хората в пространството без граничен контрол на вътрешните граници и |
| --- | --- |

—

движението на хората в пространството без граничен контрол на вътрешните граници и

| — | функционирането на трансграничните региони, като се отчитат тесните социални и икономически връзки между тях. |
| --- | --- |

—

функционирането на трансграничните региони, като се отчитат тесните социални и икономически връзки между тях.

2.   Когато държава членка реши да удължи срока на граничния контрол на вътрешните граници съгласно член 25а, параграф 5, тя също така оценява подробно дали целите, преследвани с това удължаване, могат да бъдат постигнати чрез:

2.   Когато държава членка реши да удължи срока на граничния контрол на вътрешните граници съгласно член 25а, параграф 5, тя също така оценява подробно дали целите, преследвани с това удължаване, могат да бъдат постигнати чрез:

| а) | използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а); |
| --- | --- |

а)

използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а);

| а) | използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а); |
| --- | --- |

а)

използването на алтернативни мерки, като например пропорционални проверки, извършвани в контекста на законното упражняване на правомощия, посочено в член 23, буква а);

| б) | използването на процедурата, посочена в член 23а; |
| --- | --- |

б)

б)

използването на процедурата, посочена в член 23а;

използването на процедурата, посочена в член 23а;

| б) | формите на полицейско сътрудничество, предвидени в правото на Съюза, включително по въпроси като съвместни патрули, съвместни операции, съвместни екипи за разследване, презгранично преследване по гореща следа или трансгранично наблюдение. |
| --- | --- |

б)

б)

формите на полицейско сътрудничество, предвидени в правото на Съюза, включително по въпроси като съвместни патрули, съвместни операции, съвместни екипи за разследване, презгранично преследване по гореща следа или трансгранично наблюдение.

| в) | формите на полицейско сътрудничество, предвидени в правото на Съюза, включително по въпроси като съвместни патрули, съвместни операции, съвместни екипи за разследване, презгранично преследване по гореща следа или трансгранично наблюдение. |
| --- | --- |

в)

формите на полицейско сътрудничество, предвидени в правото на Съюза, включително по въпроси като съвместни патрули, съвместни операции, съвместни екипи за разследване, презгранично преследване по гореща следа или трансгранично наблюдение.

3.   Когато е повторно въведен или удължен граничен контрол на вътрешните граници, съответните държави членки гарантират, когато е необходимо, че този контрол е придружен от подходящи мерки, с които се смекчават последиците от повторното въвеждане на граничния контрол за хората и превоза на стоки, като се обръща специално внимание на трансграничните региони.“

3.   Когато е повторно въведен или удължен граничен контрол на вътрешните граници, съответните държави членки гарантират, когато е необходимо, че този контрол е придружен от подходящи мерки, с които се смекчават последиците от повторното въвеждане на граничния контрол за хората и превоза на стоки, като се обръща специално внимание на трансграничните региони.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се постигнат целите на предложението, от съществено значение е алтернативните мерки да бъдат разгледани още на етапа преди повторното въвеждане на граничен контрол, а не едва на етапа на удължаване на срока.

Предлага се член 23а да бъде заличен и следователно трябва да бъде заличен и от член 26.

Изменение 31

Изменение 31

Член 1, парграф 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 11. | Член 27 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

11.

Член 27 се заменя със следното:

| 11. | Член 27 се заменя със следното: |
| --- | --- |

11.

Член 27 се заменя със следното:

„Член 27

„Член 27

„Член 27

„Член 27

Нотификация за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници и оценка на риска

Нотификация за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници и оценка на риска

Нотификация за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници и оценка на риска

Нотификация за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници и оценка на риска

1.   В нотификациите от държавите членки за повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници се съдържа следната информация:

1.   В нотификациите от държавите членки за повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници се съдържа следната информация:

| а) | основанията за повторното въвеждане или удължаването, включително всички имащи отношение данни, с които подробно се описват събитията, съставляващи сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност на държавите членки; |
| --- | --- |

а)

основанията за повторното въвеждане или удължаването, включително всички имащи отношение данни, с които подробно се описват събитията, съставляващи сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност на държавите членки;

| а) | основанията за повторното въвеждане или удължаването, включително всички имащи отношение данни, с които подробно се описват събитията, съставляващи сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност на държавите членки,
  и причините, поради които алтернативните мерки не са целесъобразни
  ; |
| --- | --- |

а)

основанията за повторното въвеждане или удължаването, включително всички имащи отношение данни, с които подробно се описват събитията, съставляващи сериозна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност на държавите членки,
  и причините, поради които алтернативните мерки не са целесъобразни
  ;

и причините, поради които алтернативните мерки не са целесъобразни

| б) | обхватът на предложеното повторно въвеждане или удължаване, като се посочва в кой участък или в кои участъци от вътрешните граници ще бъде повторно въведен граничен контрол или ще бъде удължен срокът му на прилагане; |
| --- | --- |

б)

обхватът на предложеното повторно въвеждане или удължаване, като се посочва в кой участък или в кои участъци от вътрешните граници ще бъде повторно въведен граничен контрол или ще бъде удължен срокът му на прилагане;

| б) | обхватът на предложеното повторно въвеждане или удължаване, като се посочва в кой участък или в кои участъци от вътрешните граници ще бъде повторно въведен граничен контрол или ще бъде удължен срокът му на прилагане; |
| --- | --- |

б)

обхватът на предложеното повторно въвеждане или удължаване, като се посочва в кой участък или в кои участъци от вътрешните граници ще бъде повторно въведен граничен контрол или ще бъде удължен срокът му на прилагане;

| в) | наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове; |
| --- | --- |

в)

наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове;

| в) | наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове; |
| --- | --- |

в)

наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове;

| г) | датата и продължителността на планираното повторно въвеждане или удължаване; |
| --- | --- |

г)

датата и продължителността на планираното повторно въвеждане или удължаване;

| г) | датата и продължителността на планираното повторно въвеждане или удължаване; |
| --- | --- |

г)

датата и продължителността на планираното повторно въвеждане или удължаване;

| д) | съображенията относно необходимостта и пропорционалността, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване — в член 26, параграф 2; |
| --- | --- |

д)

съображенията относно необходимостта и пропорционалността, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване — в член 26, параграф 2;

| д) | съображенията относно необходимостта и пропорционалността, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване — в член 26, параграф 2; |
| --- | --- |

д)

съображенията относно необходимостта и пропорционалността, посочени в член 26, параграф 1, а в случай на удължаване — в член 26, параграф 2;

| е) | според случая мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки. |
| --- | --- |

е)

според случая мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки.

| е) | според случая мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки. |
| --- | --- |

е)

според случая мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки.

Нотификацията може да бъде направена съвместно от две или повече държави членки.

Нотификацията може да бъде направена съвместно от две или повече държави членки.

Нотификацията се предоставя в съответствие с образец, който се установява от Комисията с акт за изпълнение и се публикува онлайн. Този акт за изпълнение се приема съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 38, параграф 2.“

Нотификацията се предоставя в съответствие с образец, който се установява от Комисията с акт за изпълнение и се публикува онлайн.
  Образецът следва да включва позицията на органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з).
  Този акт за изпълнение се приема съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 38, параграф 2.

Образецът следва да включва позицията на органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з).

2.   Когато граничният контрол се прилага в продължение на шест месеца в съответствие с член 25а, параграф 4, всяка последваща нотификация за удължаването на срока на този контрол включва оценка на риска. В оценката на риска се описват мащабът и предвиденото развитие на установената сериозна заплаха, по-специално колко дълго се очаква установената сериозна заплаха да трае и кои участъци от вътрешните граници могат да бъдат засегнати, като се предоставя и информация относно мерките за координация с другите държави членки, които са засегнати или е вероятно да бъдат засегнати от тези мерки.

2.   Когато граничният контрол се прилага в продължение на шест месеца в съответствие с член 25а, параграф 4, всяка последваща нотификация за удължаването на срока на този контрол включва оценка на риска. В оценката на риска се описват мащабът и предвиденото развитие на установената сериозна заплаха, по-специално колко дълго се очаква установената сериозна заплаха да трае и кои участъци от вътрешните граници могат да бъдат засегнати, като се предоставя и информация относно мерките за координация с другите държави членки
  и трансграничните региони
  , които са засегнати или е вероятно да бъдат засегнати от тези мерки.

3.   Когато повторното въвеждане на граничен контрол или удължаването му се дължи на мащабни неразрешени движения, както са посочени в член 25, параграф 1, буква б), в оценката на риска се предоставят също така информация за мащаба и тенденциите на подобни неразрешени движения, включително цялата информация, получена от съответните агенции на ЕС съгласно съответните им мандати, и анализ на данни от съответните информационни системи.

3.   Когато повторното въвеждане на граничен контрол или удължаването му се дължи на мащабни неразрешени движения, както са посочени в член 25, параграф 1, буква б), в оценката на риска се предоставят също така информация за мащаба и тенденциите на подобни неразрешени движения, включително цялата информация, получена от съответните агенции на ЕС съгласно съответните им мандати, и анализ на данни от съответните информационни системи.

4.   По искане на Комисията съответната държава членка предоставя допълнителна информация, включително относно мерките за координация с държавите членки, засегнати от планираното удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници, както и допълнителна информация, необходима за оценяване на възможното използване на мерките, посочени в членове 23 и 23а.

4.   По искане на Комисията съответната държава членка предоставя допълнителна информация, включително относно мерките за координация с държавите членки, засегнати от планираното удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници, както и допълнителна информация, необходима за оценяване на възможното използване на мерките, посочени в членове 23 и 23а.

5.   Държавите членки, които подават нотификация по параграф 1 или 2, могат при необходимост и в съответствие с националното си право да решат да класифицират цялата нотифицирана информация или части от нея.

5.   Държавите членки, които подават нотификация по параграф 1 или 2, могат при необходимост и в съответствие с националното си право да решат да класифицират цялата нотифицирана информация или части от нея.

Подобно класифициране не възпрепятства достъпа до информация чрез подходящи и сигурни канали за полицейско сътрудничество от страна на другите държави членки, засегнати от временното повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници.“

Подобно класифициране не възпрепятства достъпа до информация чрез подходящи и сигурни канали за полицейско сътрудничество от страна на другите държави членки, засегнати от временното повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Привеждане в съответствие с предходното изменение.

Изменение 32

Изменение 32

Член 1, параграф 12

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 12. | Вмъква се следният член 27а: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

12.

Вмъква се следният член 27а:

| 12. | Вмъква се следният член 27а: |
| --- | --- |

12.

Вмъква се следният член 27а:

„Член 27а

„Член 27а

„Член 27а

„Член 27а

Консултация с държавите членки и становище на Комисията

Консултация с държавите членки и становище на Комисията

Консултация с държавите членки и становище на Комисията

Консултация с държавите членки и становище на Комисията

1.   След получаване на нотификациите, подадени съгласно член 27, параграф 1, Комисията
  може да започне
  процес на консултации, когато е целесъобразно, включително съвместни заседания между държавата членка, която планира да въведе повторно или да удължи срока на граничния контрол на вътрешните граници, и останалите държави членки, особено тези, които са пряко засегнати от подобни мерки, и съответните агенции на Съюза.

1.   След получаване на нотификациите, подадени съгласно член 27, параграф 1, Комисията
  започва
  процес на консултации, когато е целесъобразно, включително съвместни заседания между държавата членка, която планира да въведе повторно или да удължи срока на граничния контрол на вътрешните граници, и останалите държави членки, особено тези, които са пряко засегнати от подобни мерки
  , Европейския парламент, Европейския комитет на регионите
  и съответните агенции на Съюза.

Консултацията се съсредоточава по-конкретно върху установената заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, целесъобразността на планираното повторно въвеждане на граничен контрол, като се отчита целесъобразността на алтернативните мерки, и начините да се гарантира осъществяването на взаимното сътрудничество между държавите членки във връзка с повторното въвеждане на граничен контрол.

Консултацията се съсредоточава по-конкретно върху установената заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, целесъобразността на планираното повторно въвеждане на граничен контрол, като се отчита целесъобразността на алтернативните мерки, и начините да се гарантира осъществяването на взаимното сътрудничество между държавите членки във връзка с повторното въвеждане на граничен контрол.

Държавата членка, която планира повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници, отчита в максимална степен резултатите от тези консултации при извършването на граничния контрол на вътрешната граница.

Държавата членка, която планира повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници, отчита в максимална степен резултатите от тези консултации при извършването на граничния контрол на вътрешната граница.

2.   След получаването на нотификации, подадени във връзка с повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници, Комисията или всяка друга държава членка може, без да се засягат разпоредбите на член 72 от ДФЕС, да представи становище, ако — въз основа на информацията, съдържаща се в нотификацията и оценката на риска, по целесъобразност, или на допълнителна информация — тя има опасения относно необходимостта или пропорционалността на планираното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници.

2.   След получаването на нотификации, подадени във връзка с повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници, Комисията или всяка друга държава членка може, без да се засягат разпоредбите на член 72 от ДФЕС, да представи становище, ако — въз основа на информацията, съдържаща се в нотификацията и оценката на риска, по целесъобразност, или на допълнителна информация — тя има опасения относно необходимостта или пропорционалността на планираното повторно въвеждане или удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници.

3.   След получаването на нотификации, подадени във връзка с удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници съгласно член 25а, параграф 4, което води до продължаване на граничния контрол на вътрешните граници за общо
  осемнадесет
  месеца, Комисията представя становище относно необходимостта и пропорционалността на този граничен контрол на вътрешните граници.

3.   След получаването на нотификации, подадени във връзка с удължаване на срока на граничния контрол на вътрешните граници съгласно член 25а, параграф 4, което води до продължаване на граничния контрол на вътрешните граници за общо
  дванадесет
  месеца, Комисията представя становище относно необходимостта и пропорционалността на този граничен контрол на вътрешните граници.
  Това становище следва да взема предвид и позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони, включени в нотификацията съгласно член 39, параграф 1, буква з).

4.   Когато представи становището, посочено в параграфи 2 или 3, Комисията
  може да
  започне процес на консултации, за да обсъди становището с държавите членки. Когато Комисията или държава членка представи становище, изразяващо опасения относно необходимостта или пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, Комисията започва такъв процес.

4.   Когато представи становището, посочено в параграфи 2 или 3, Комисията
  започва
  процес на консултации, за да обсъди становището с държавите членки. Когато Комисията или държава членка представи становище, изразяващо опасения относно необходимостта или пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, Комисията започва такъв процес.

5.   Когато държава членка счита, че са налице извънредни ситуации, които оправдават продължаващата необходимост от граничен контрол на вътрешните граници за срок, който надхвърля максималния срок, определен в член 25, параграф 5, тя нотифицира това на Комисията в съответствие с член 27, параграф 2. В новата нотификация държавата членка обосновава продължаващата заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, като взема предвид становището на Комисията, изготвено съгласно параграф 3. Комисията представя последващо становище.“

5.   Когато държава членка счита, че са налице извънредни ситуации, които оправдават продължаващата необходимост от граничен контрол на вътрешните граници за срок, който надхвърля максималния срок, определен в член 25
  а
  , параграф 5, тя нотифицира това на Комисията в съответствие с член 27, параграф 2. В новата нотификация държавата членка обосновава продължаващата заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, като взема предвид становището на Комисията, изготвено съгласно параграф 3. Комисията представя последващо становище.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

От съществено значение е Европейската комисия бързо да извърши оценка на необходимостта от удължен граничен контрол на вътрешните граници и неговата пропорционалност, както и в своите препоръки да отчете позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з). В хода на процеса следва да се провеждат консултации с Европейския парламент и с Европейския комитет на регионите. Освен това удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници е обхванато в член 25а, параграф 5 и това трябва да бъде коригирано.

Изменение 33

Изменение 33

Член 1, параграф 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 13. | Член 28 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

13.

Член 28 се заменя със следното:

| 13. | Член 28 се заменя със следното: |
| --- | --- |

13.

Член 28 се заменя със следното:

„Член 28

„Член 28

„Член 28

„Член 28

Специален механизъм, когато сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност излага на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници

Специален механизъм, когато сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност излага на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници

Специален механизъм, когато сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност излага на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници

Специален механизъм, когато сериозната заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност излага на риск цялостното функциониране на пространството без граничен контрол на вътрешните граници

1.   Когато Комисията установи, че същата сериозна заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред засяга множество държави членки, излагайки на риск цялостното функциониране на пространството без вътрешни граници, тя може да отправи предложение до Съвета да приеме решение за изпълнение, с което се разрешава повторното въвеждане на граничен контрол от държавите членки, когато наличните мерки, посочени в
  членове
  23
  и 23a
  , не са достатъчни за справяне със заплахата.

1.   Когато Комисията установи, че същата сериозна заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред засяга множество държави членки, излагайки на риск цялостното функциониране на пространството без вътрешни граници, тя може да отправи предложение до Съвета да приеме решение за изпълнение, с което се разрешава повторното въвеждане на граничен контрол от държавите членки, когато наличните мерки, посочени в член 23, не са достатъчни за справяне със заплахата.

2.   Решението е за срок от най-много шест месеца и може да бъде подновено по предложение на Комисията за допълнителни срокове от най-много шест месеца,
  докато трае заплахата,
  като се взема предвид прегледът, посочен в параграф 5.

2.   Решението е за срок от най-много шест месеца и може да бъде подновено по предложение на Комисията

  , в случай че заплахата продължи

  , за допълнителни срокове от най-много шест месеца
  и общо удължаване с 24 месеца,
  като се взема предвид прегледът, посочен в параграф 5.

3.   Когато държавите членки въвеждат повторно граничен контрол или удължават срока му поради заплахата, посочена в параграф 1, този контрол, считано от влизането в сила на решението на Съвета, се основава на това решение.

3.   Когато държавите членки въвеждат повторно граничен контрол или удължават срока му поради заплахата, посочена в параграф 1, този контрол, считано от влизането в сила на решението на Съвета, се основава на това решение.

4.   В решението на Съвета, посочено в параграф 1, се посочват също всички подходящи смекчаващи мерки, които се установяват на национално равнище и на равнището на Съюза, за да се сведат до минимум последиците от повторното въвеждане на граничен контрол.

4.   В решението на Съвета, посочено в параграф 1, се посочват също всички подходящи смекчаващи мерки, които се установяват на национално равнище и на равнището на Съюза, за да се сведат до минимум последиците от повторното въвеждане на граничен контрол.

5.   Комисията прави преглед на развитието на установената заплаха, както и на въздействието на мерките, приети в съответствие с решението на Съвета, посочено в параграф 1, с цел да прецени дали мерките продължават да са обосновани.

5.   Комисията прави преглед на развитието на установената заплаха, както и на въздействието на мерките, приети в съответствие с решението на Съвета, посочено в параграф 1, с цел да прецени дали мерките продължават да са обосновани.

6.   Държавите членки незабавно нотифицират на Комисията и другите държави членки в Съвета повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета, посочено в параграф 1.

6.   Държавите членки незабавно нотифицират на Комисията и другите държави членки в Съвета повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници в съответствие с решението на Съвета, посочено в параграф 1.

7.   Комисията може да изготви препоръка, в която се посочват други мерки, както са посочени в
  членове
  23
  и 23а
  , които биха могли да допълнят граничния контрол на вътрешните граници или да бъдат по-подходящи за справяне с установената заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред, както е посочено в параграф 1.“

7.   Комисията може да изготви препоръка, в която се посочват други мерки, както са посочени в член 23, които биха могли да допълнят граничния контрол на вътрешните граници или да бъдат по-подходящи за справяне с установената заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред, както е посочено в параграф 1.
  Тази препоръка следва да взема предвид и позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з)
  .“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се гарантира отчитането на позициите на местните и регионалните власти в трансграничните региони и спазването на разпоредбите, посочени в предложението, единният формат на доклада би трябвало да включва раздел относно позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з). Освен това е необходима фиксирана горна граница, за да се избегне почти постоянен контрол на вътрешните граници.

Изменение 34

Изменение 34

Член 1, параграф 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 14. | Член 31 се изменя, както следва: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

14.

Член 31 се изменя, както следва:

| 14. | Член 31 се изменя, както следва: |
| --- | --- |

14.

Член 31 се изменя, както следва:

| а) | Член 31 става параграф 1; |
| --- | --- |

а)

Член 31 става параграф 1;

| а) | Член 31 става параграф 1; |
| --- | --- |

а)

Член 31 става параграф 1;

| б) | добавя се следният параграф 2: |
| --- | --- |

б)

добавя се следният параграф 2:

| б) | добавя се следният параграф 2: |
| --- | --- |

б)

добавя се следният параграф 2:

„2.   Когато държава членка нотифицира на Комисията и на другите държави членки повторното въвеждане на граничен контрол в съответствие с член 27, параграф 1, едновременно с това тя предоставя на Европейския парламент и на Съвета следната информация:

„2.   Когато държава членка нотифицира на Комисията и на другите държави членки повторното въвеждане на граничен контрол в съответствие с член 27, параграф 1, едновременно с това тя предоставя на Европейския парламент и на Съвета следната информация:

| а) | данните за вътрешните граници, на които ще бъде повторно въведен граничен контрол; |
| --- | --- |

а)

данните за вътрешните граници, на които ще бъде повторно въведен граничен контрол;

| б) | причините за предложеното повторно въвеждане; |
| --- | --- |

б)

причините за предложеното повторно въвеждане;

| в) | наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове; |
| --- | --- |

в)

наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове;

| г) | датата и продължителността на планираното повторно въвеждане; |
| --- | --- |

г)

датата и продължителността на планираното повторно въвеждане;

| д) | според случая, мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки. |
| --- | --- |

д)

според случая, мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки.

| а) | данните за вътрешните граници, на които ще бъде повторно въведен граничен контрол; |
| --- | --- |

а)

данните за вътрешните граници, на които ще бъде повторно въведен граничен контрол;

| б) | причините за предложеното повторно въвеждане; |
| --- | --- |

б)

причините за предложеното повторно въвеждане;

| в) | наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове; |
| --- | --- |

в)

наименованията на определените гранични контролно-пропускателни пунктове;

| г) | датата и продължителността на планираното повторно въвеждане; |
| --- | --- |

г)

датата и продължителността на планираното повторно въвеждане;

| д) | според случая, мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки. |
| --- | --- |

д)

според случая, мерките, които ще се предприемат от останалите държави членки.

3.   Предоставянето на информация може да подлежи на класифициране на информацията от държавите членки съгласно член 27, параграф 4.

3.   Предоставянето на информация може да подлежи на класифициране на информацията от държавите членки съгласно член 27, параграф 4.

От държавите членки не се изисква да предоставят цялата информация, посочена в параграф 2, в
  случаите
  , когато това е обосновано от съображения, свързани с обществената сигурност.

случаите

От държавите членки не се изисква да предоставят цялата информация, посочена в параграф 2, в
  изключителни случаи
  , когато това е обосновано от
  сериозни
  съображения, свързани с обществената сигурност.

изключителни случаи

сериозни

Класифицирането на информация не възпрепятства предоставянето на информация от Комисията на Европейския парламент. Предаването и обработването на информацията и документите, предоставени на Европейския парламент съгласно настоящия член, се извършват при спазване на приложимите за Европейския парламент и Комисията правила относно изпращането и обработването на класифицирана информация.“

Класифицирането на информация не възпрепятства предоставянето на информация от Комисията на Европейския парламент. Предаването и обработването на информацията и документите, предоставени на Европейския парламент съгласно настоящия член, се извършват при спазване на приложимите за Европейския парламент и Комисията правила относно изпращането и обработването на класифицирана информация.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Изключенията от принципа на прозрачност следва да бъдат много ограничени по обхват.

Изменение 35

Изменение 35

Член 1, параграф 15

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 15. | Член 33 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

15.

Член 33 се заменя със следното:

| 15. | Член 33 се заменя със следното: |
| --- | --- |

15.

Член 33 се заменя със следното:

„Член 33

„Член 33

„Член 33

„Член 33

Доклад

  за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници

Доклад

за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници

Доклади

  за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници

Доклади

за повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници

1.   
  В
  срок от четири седмици след премахването на граничния контрол на вътрешните граници държавите членки, които
  са извършвали
  граничен контрол на вътрешните граници, представят
  доклад
  на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията относно повторното въвеждане и, когато е приложимо, удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници.

1.   
  На всеки четири седмици, докато се извършва граничен контрол, и в
  срок от четири седмици след премахването на граничния контрол на вътрешните граници държавите членки, които
  извършват
  граничен контрол на вътрешните граници, представят
  доклади
  на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията относно повторното въвеждане и, когато е приложимо, удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници.

2.   Без да се засяга параграф 1, когато граничният контрол е удължен, както е посочено в член 25а, параграф 5, съответната държава членка представя доклад при изтичането на срок от дванадесет месеца
  и на всеки дванадесет месеца след това
  , ако по изключение граничният контрол продължава да се прилага.

2.   Без да се засяга параграф 1, когато граничният контрол е удължен, както е посочено в член 25а, параграф 5, съответната държава членка представя доклад при изтичането на срок от дванадесет месеца, ако по изключение граничният контрол продължава да се прилага.

3.   
  Докладът съдържа
  по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол и спазването на критериите, посочени в член 26, извършването на проверките, практическото сътрудничество със съседните държави членки, произтичащото въздействие върху движението на хора, по-специално в трансграничните региони, ефективността на повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, включително
  последваща
  оценка на пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол.

3.   
  Докладите съдържат
  по-конкретно първоначалната и последващата оценка на необходимостта от граничен контрол и спазването на критериите, посочени в член 26, извършването на проверките, практическото сътрудничество със съседните държави членки, произтичащото въздействие върху движението на хора, по-специално в трансграничните региони, ефективността на повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, включително
  текуща
  оценка на пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол.

4.   Комисията приема единен образец за
  този доклад
  и го прави достъпен онлайн.

4.   Комисията приема единен образец за
  тези доклади
  и го прави достъпен онлайн.
  Докладът включва раздел относно позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з).

5.   Комисията
  може да представи
  становище относно тази
  последваща
  оценка на временното повторно въвеждане на граничен контрол на една или няколко вътрешни граници или на участъци от тях.

5.   Комисията
  представя
  становище относно тази
  текуща
  оценка на временното повторно въвеждане на граничен контрол на една или няколко вътрешни граници или на участъци от тях.

6.   Най-малко веднъж годишно Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за функционирането на пространството без граничен контрол на вътрешните граници (т. нар. „доклад за състоянието на Шенген“). Докладът съдържа списък на всички решения за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, взети през съответната година. В него се включва и информация за тенденциите в рамките на Шенгенското пространство по отношение на неразрешените движения на граждани на трети страни, като се отчитат наличната информация от съответните агенции на Съюза, анализът на данни от съответните информационни системи и оценката на необходимостта и пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол през периода, обхванат от този доклад.“

6.   Най-малко веднъж годишно Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за функционирането на пространството без граничен контрол на вътрешните граници (т. нар. „доклад за състоянието на Шенген“). Докладът съдържа списък на всички решения за повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници, взети през съответната година. В него се включва и информация за тенденциите в рамките на Шенгенското пространство по отношение на неразрешените движения на граждани на трети страни, като се отчитат наличната информация от съответните агенции на Съюза, анализът на данни от съответните информационни системи и оценката на необходимостта и пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол през периода, обхванат от този доклад.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се гарантира отчитането на позициите на местните и регионалните власти в трансграничните региони и спазването на разпоредбите, посочени в предложението, единният образец на доклада следва да включва раздел относно позицията на засегнатия орган или органи, управляващ(и) местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з).

Необходимостта и пропорционалността на повторното въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници се оценяват редовно и подлежат на задължителна оценка от страна на Комисията по време на контрола и след него.

Тъй като контролът по вътрешните граници следва да се извършва само при извънредни обстоятелства и да се използва като крайна мярка, наблюдението и оценката следва да се извършват от началото на тези мерки. Предложеният тук четириседмичен срок е в съответствие със сроковете, предвидени за последващо докладване.

Изменение 36

Изменение 36

Член 1, параграф 19

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 19. | Добавя се ново приложение XII:




  „ПРИЛОЖЕНИЕ XII




  ЧАСТ А




  Процедура за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници




  [1. — 7.]




  Част Б




  Стандартен формуляр за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници



  [...]“ |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

19.

Добавя се ново приложение XII:

Добавя се ново приложение XII:

„ПРИЛОЖЕНИЕ XII

„ПРИЛОЖЕНИЕ XII

ЧАСТ А

ЧАСТ А

Процедура за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

Процедура за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

[1. — 7.]

[1. — 7.]

Част Б

Част Б

Стандартен формуляр за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

Стандартен формуляр за прехвърляне на лица, задържани на вътрешните граници

[...]“

[...]“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В резултат на предложеното заличаване на член 23а, приложение XII също трябва да бъде заличено.

Изменение 37

Изменение 37

Член 2, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.
     
  Член 6, параграф 3 от Директива 2008/115/ЕО се заменя със следното:






  „3.
     
  Държавите членки могат да се въздържат от издаване на решение за връщане на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на тяхна територия, ако засегнатият гражданин на трета страна бъде приет обратно от друга държава членка в съответствие с процедурата, предвидена в член 23а от Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета

   (*1)

  или съгласно двустранни споразумения или договорености.




  Държавата членка, която е приела обратно засегнатия гражданин на трета страна в съответствие с първата алинея, издава решение за връщане в съответствие с параграф 1. В такива случаи дерогацията, предвидена в първата алинея, не се прилага.




  Държавите членки незабавно уведомяват Комисията за всички съществуващи, изменени или нови двустранни споразумения или договорености.“ | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.
     
  Член 6, параграф 3 от Директива 2008/115/ЕО се заменя със следното:

„3.
     
  Държавите членки могат да се въздържат от издаване на решение за връщане на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на тяхна територия, ако засегнатият гражданин на трета страна бъде приет обратно от друга държава членка в съответствие с процедурата, предвидена в член 23а от Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета

   (*1)

  или съгласно двустранни споразумения или договорености.

Държавата членка, която е приела обратно засегнатия гражданин на трета страна в съответствие с първата алинея, издава решение за връщане в съответствие с параграф 1. В такива случаи дерогацията, предвидена в първата алинея, не се прилага.

Държавите членки незабавно уведомяват Комисията за всички съществуващи, изменени или нови двустранни споразумения или договорености.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В резултат на предложеното заличаване на член 23а, предложените изменения на член 6, параграф 3 от Директива 2008/115/ЕО също трябва да бъдат заличени. Основанието е същото като за предложеното заличаване на съображения 25 и 26. Освен това широкото използване на двустранни споразумения между държавите членки, които биха били необходими за осъществяването на такива прехвърляния, може да подкопае европейската солидарност. Освен това, в съответствие със становището на Правната служба на Съвета на Европейския съюз (6357/21, 19.2.2021 г.), в което подробно се обяснява „променливата геометрия“ между достиженията на правото от Шенген и Дъблин във връзка с предложенията, съдържащи се в Новия пакт за миграцията и убежището, разпоредбите, свързани с връщането, биха могли да бъдат включени отново в предложението за преработване на Директивата за връщането (във вида, предложен от Комисията през 2018 г., предложение, което понастоящем е все още в процес на обсъждане в Съвета). Като алтернатива такива разпоредби биха могли да бъдат включени в предложение за изменение на Директивата за връщането. Включването на изменение на Директивата за връщането чрез преразгледания Кодекс на шенгенските граници не е в съответствие с ангажимента на Европейската комисия за по-добро регулиране.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

| 1. | приветства предложението на Комисията за изменение на Кодекса на шенгенските граници, както по отношение на предложените еднакво приложими мерки, насочени към защитата на външните граници, така и по отношение на повторно определените критерии и процедурни гаранции за повторното въвеждане и удължаване на контрола по вътрешните граници, по-специално тъй като те отчитат значението на трансграничното сътрудничество; |
| --- | --- |

1.

приветства предложението на Комисията за изменение на Кодекса на шенгенските граници, както по отношение на предложените еднакво приложими мерки, насочени към защитата на външните граници, така и по отношение на повторно определените критерии и процедурни гаранции за повторното въвеждане и удължаване на контрола по вътрешните граници, по-специално тъй като те отчитат значението на трансграничното сътрудничество;

| 2. | приветства съвместното съобщение на Европейската комисия и върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно „Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС“, прието на 23 ноември 2021 г., в което, заедно с обновения план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) (6), за първи път се разглежда явлението инструментализиране; |
| --- | --- |

2.

приветства съвместното съобщение на Европейската комисия и върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно „Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС“, прието на 23 ноември 2021 г., в което, заедно с обновения план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) (6

| 3. | изразява съгласие с необходимостта от по-добре функционираща рамка на Шенгенското пространство и с това, че контролът по външните граници е в интерес на всички държави членки; признава, че ефективният контрол на външните граници на ЕС е важна неразделна част от всеобхватната политика на ЕС в областта на миграцията; |
| --- | --- |

3.

изразява съгласие с необходимостта от по-добре функционираща рамка на Шенгенското пространство и с това, че контролът по външните граници е в интерес на всички държави членки; признава, че ефективният контрол на външните граници на ЕС е важна неразделна част от всеобхватната политика на ЕС в областта на миграцията;

| 4. | подчертава, че в настоящия си вид предложеното определение на концепцията за инструментализиране в Кодекса на шенгенските граници е твърде широко и неясно, като оставя възможност за погрешни тълкувания, което евентуално може да доведе до недостатъчно обосновани дерогации от минималните стандарти, гарантирани от общите правила за международна закрила. Изтъква също така, че оценката на въздействието, придружаваща предложението, „не се спира на въпроса с инструментализирането на незаконната миграция, което се случи на сухопътната граница с Беларус през лятото, т.е. след като работата по този документ вече беше приключила“ (7). Поради това придружаващата оценка на въздействието е непълна и не допринася достатъчно по начин, който да гарантира, че произтичащото предложение отговаря на желаната цел на насоките за по-добро регулиране, а именно постигането на „пълните ползи от политиките с минимални разходи при същевременно спазване на принципите на субсидиарност и пропорционалност“ (8); |
| --- | --- |

4.

подчертава, че в настоящия си вид предложеното определение на концепцията за инструментализиране в Кодекса на шенгенските граници е твърде широко и неясно, като оставя възможност за погрешни тълкувания, което евентуално може да доведе до недостатъчно обосновани дерогации от минималните стандарти, гарантирани от общите правила за международна закрила. Изтъква също така, че оценката на въздействието, придружаваща предложението, „не се спира на въпроса с инструментализирането на незаконната миграция, което се случи на сухопътната граница с Беларус през лятото, т.е. след като работата по този документ вече беше приключила“ (7

8

| 5. | подчертава, че допълващите и превантивните политически мерки следва да бъдат насочени и към държавите на произход на инструментализираните мигранти, както и правителствата на трети държави, отговорни за инструментализирането, за да се избегне единствено санкциониране на хората, които стават жертви на такива действия. Въпреки че хуманитарните нужди на инструментализираните мигранти следва да останат приоритет, санкциите и други ограничителни мерки следва да бъдат насочени към участващите в дейностите на инструментализиращия режим или допринасящите за тях, които улесняват незаконното преминаване на външните граници на Съюза, както и към контрабандистите на мигранти, нарушаващи правата на човека, или към онези, които по друг начин участват в трафик на хора; |
| --- | --- |

5.

подчертава, че допълващите и превантивните политически мерки следва да бъдат насочени и към държавите на произход на инструментализираните мигранти, както и правителствата на трети държави, отговорни за инструментализирането, за да се избегне единствено санкциониране на хората, които стават жертви на такива действия. Въпреки че хуманитарните нужди на инструментализираните мигранти следва да останат приоритет, санкциите и други ограничителни мерки следва да бъдат насочени към участващите в дейностите на инструментализиращия режим или допринасящите за тях, които улесняват незаконното преминаване на външните граници на Съюза, както и към контрабандистите на мигранти, нарушаващи правата на човека, или към онези, които по друг начин участват в трафик на хора;

| 6. | посочва, че регламентът за инструментализирането поражда загриженост по отношение на съответствието с принципа на пропорционалност, определен в член 5, параграф 4 от ДЕС, съгласно който съдържанието и формата на дейност на Съюза не надхвърлят необходимото за постигане на целите на Договорите. Съществува опасност с предложението да бъдат разрешени дерогации от единното законодателство на ЕС в областта на убежището, като те надхвърлят необходимото за постигане на целта на външната политика и политиката на сигурност на ЕС за прекратяване на инструментализирането на мигранти от страна на трети държави; |
| --- | --- |

6.

посочва, че регламентът за инструментализирането поражда загриженост по отношение на съответствието с принципа на пропорционалност, определен в член 5, параграф 4 от ДЕС, съгласно който съдържанието и формата на дейност на Съюза не надхвърлят необходимото за постигане на целите на Договорите. Съществува опасност с предложението да бъдат разрешени дерогации от единното законодателство на ЕС в областта на убежището, като те надхвърлят необходимото за постигане на целта на външната политика и политиката на сигурност на ЕС за прекратяване на инструментализирането на мигранти от страна на трети държави;

| 7. | призовава Европейската комисия да преработи цялостно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (Регламент за инструментализирането) (9) в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране и принципи за добро законотворчество, и съответно да преразгледа предложението си за преразгледан Кодекс на шенгенските граници в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност съгласно член 5 от ДЕС. Като се има предвид, че предложеният регламент за инструментализиране зависи от приемането на други предложения в рамките на Новия пакт за миграцията и убежището и освен това не е придружен от оценка на въздействието, Комитетът се въздържа от предложения за законодателни изменения на горепосоченото предложение за регламент; |
| --- | --- |

7.

призовава Европейската комисия да преработи цялостно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (Регламент за инструментализирането) (9

| 8. | посочва, че като позволява дерогации от еднаквото прилагане на законодателството на ЕС в областта на убежището за отделните държави членки, има опасност регламентът за инструментализирането да подкопае самата цел на предложения Нов пакт за миграцията и убежището, а именно постигане на съгласувана, единна и интегрирана обща европейска система за убежище, която може да бъде постигната в достатъчна степен единствено на равнището на Съюза. По-специално Комитетът е силно скептичен по отношение на предложените временни мерки, тъй като те не отговарят на защитата, предоставена от Хартата на основните права на ЕС, която гарантира защита срещу връщане, ефективен достъп до процедура за определяне на статута, право на убежище, право на свобода, право на ефективна съдебна защита и право на достойнство; |
| --- | --- |

8.

посочва, че като позволява дерогации от еднаквото прилагане на законодателството на ЕС в областта на убежището за отделните държави членки, има опасност регламентът за инструментализирането да подкопае самата цел на предложения Нов пакт за миграцията и убежището, а именно постигане на съгласувана, единна и интегрирана обща европейска система за убежище, която може да бъде постигната в достатъчна степен единствено на равнището на Съюза. По-специално Комитетът е силно скептичен по отношение на предложените временни мерки, тъй като те не отговарят на защитата, предоставена от Хартата на основните права на ЕС, която гарантира защита срещу връщане, ефективен достъп до процедура за определяне на статута, право на убежище, право на свобода, право на ефективна съдебна защита и право на достойнство;

| 9. | препраща към своето становище относно Новия пакт за миграцията и убежището (10), в което възразява срещу ненужното удължаване на граничните процедури за предоставяне на убежище, които ще бъдат удължени още повече съгласно предложения регламент за инструментализирането, заедно с други ограничения, които затрудняват още повече упражняването на правото на подаване на молба за убежище; |
| --- | --- |

9.

препраща към своето становище относно Новия пакт за миграцията и убежището (10

| 10. | поради това отправя предупреждение да не се прибягва до широките възможности за прилагане на ускорена процедура на границата, без да се вземат предвид лични обстоятелства, различни от конкретни здравни проблеми; във връзка с това предупреждава, че срокът, предоставен на държавите членки за регистриране на молба за убежище и за предоставяне на достъп до тяхната територия, е прекалено дълъг, което вероятно ще доведе до масово лишаване от свобода, равносилно на незаконно фактическо задържане на външните граници; |
| --- | --- |

10.

поради това отправя предупреждение да не се прибягва до широките възможности за прилагане на ускорена процедура на границата, без да се вземат предвид лични обстоятелства, различни от конкретни здравни проблеми; във връзка с това предупреждава, че срокът, предоставен на държавите членки за регистриране на молба за убежище и за предоставяне на достъп до тяхната територия, е прекалено дълъг, което вероятно ще доведе до масово лишаване от свобода, равносилно на незаконно фактическо задържане на външните граници;

| 11. | в същия ред на мисли изразява съжаление във връзка с факта, че спирането на автоматичното суспензивно действие на жалбите в рамките на „спешната процедура за управление на миграцията и убежището“ и понижаването на стандартите за приемане до абсолютния минимум, който сам по себе си не е допълнително определен в предложението, създава опасност да не се отговори на специфичните нужди на лицата, търсещи убежище; |
| --- | --- |

11.

в същия ред на мисли изразява съжаление във връзка с факта, че спирането на автоматичното суспензивно действие на жалбите в рамките на „спешната процедура за управление на миграцията и убежището“ и понижаването на стандартите за приемане до абсолютния минимум, който сам по себе си не е допълнително определен в предложението, създава опасност да не се отговори на специфичните нужди на лицата, търсещи убежище;

| 12. | изтъква факта, че в преговорите в Съвета не е постигнат напредък и по предложението за решение на Съвета относно временни спешни мерки в полза на Латвия, Литва и Полша, което е възпроизведено в предложения регламент за инструментализирането; посочва, че държавите членки вече разполагат с гъвкавост в рамките на настоящата правна рамка за справяне с променящите се събития по техните граници; |
| --- | --- |

12.

изтъква факта, че в преговорите в Съвета не е постигнат напредък и по предложението за решение на Съвета относно временни спешни мерки в полза на Латвия, Литва и Полша, което е възпроизведено в предложения регламент за инструментализирането; посочва, че държавите членки вече разполагат с гъвкавост в рамките на настоящата правна рамка за справяне с променящите се събития по техните граници;

| 13. | посочва, че нашествието в Украйна, извършено от Руската федерация през февруари 2022 г., и последвалото масово изселване на украинци и лица, пребиваващи в страната, показаха значението на ефективното и хуманно управление на външните граници на ЕС. Полша, Румъния, Словакия и Унгария бяха изправени пред огромно предизвикателство по отношение на поддържането на сигурността на границата, от една страна, и управлението на миграцията на стотици хиляди хора, напуснали Украйна и търсещи убежище в държави — членки на ЕС, от друга. Въоръженият конфликт в Украйна открои и голямото значение на трансграничното сътрудничество, както вътре в ЕС, така и извън него, по-специално в контекста на предоставянето на хуманитарна помощ; |
| --- | --- |

13.

посочва, че нашествието в Украйна, извършено от Руската федерация през февруари 2022 г., и последвалото масово изселване на украинци и лица, пребиваващи в страната, показаха значението на ефективното и хуманно управление на външните граници на ЕС. Полша, Румъния, Словакия и Унгария бяха изправени пред огромно предизвикателство по отношение на поддържането на сигурността на границата, от една страна, и управлението на миграцията на стотици хиляди хора, напуснали Украйна и търсещи убежище в държави — членки на ЕС, от друга. Въоръженият конфликт в Украйна открои и голямото значение на трансграничното сътрудничество, както вътре в ЕС, така и извън него, по-специално в контекста на предоставянето на хуманитарна помощ;

| 14. | приветства държавите членки за това, че остават единни и активират Директивата за временна закрила в полза на всички украински бежанци, без да се отклоняват от стандартите на законодателството в областта на убежището, какъвто би бил случаят, ако се приложи регламентът за инструментализирането; подчертава, че сложността на ситуацията изисква координиран подход, който зачита правата на човека и правото на убежище и се основава на солидарност и справедливо споделяне на отговорността с държавите членки и регионите, които са най-силно засегнати от това положение; изразява гордостта си, че настоящият отговор се изрази в солидарност както от страна на правителствата, така и от страна на гражданите; |
| --- | --- |

14.

приветства държавите членки за това, че остават единни и активират Директивата за временна закрила в полза на всички украински бежанци, без да се отклоняват от стандартите на законодателството в областта на убежището, какъвто би бил случаят, ако се приложи регламентът за инструментализирането; подчертава, че сложността на ситуацията изисква координиран подход, който зачита правата на човека и правото на убежище и се основава на солидарност и справедливо споделяне на отговорността с държавите членки и регионите, които са най-силно засегнати от това положение; изразява гордостта си, че настоящият отговор се изрази в солидарност както от страна на правителствата, така и от страна на гражданите;

| 15. | изразява съгласие, че контролът по вътрешните граници следва винаги да бъде крайна мярка, и подчертава факта, че временното повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници застрашава сериозно способността на съседните региони да си сътрудничат помежду си и оказва сериозно въздействие върху регионалните икономики; |
| --- | --- |

15.

изразява съгласие, че контролът по вътрешните граници следва винаги да бъде крайна мярка, и подчертава факта, че временното повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници застрашава сериозно способността на съседните региони да си сътрудничат помежду си и оказва сериозно въздействие върху регионалните икономики;

| 16. | подчертава, че трансграничното сътрудничество е в основата на проекта за европейска интеграция и е един от най-големите успехи на Европейския съюз. Именно на границите гражданите могат да изпитат реалните ползи от европейската интеграция. Трансграничното сътрудничество насърчава изграждането на контакти между жителите в регионите, стимулира развитието и подобрява непосредствено качеството на живот на местните общности; |
| --- | --- |

16.

подчертава, че трансграничното сътрудничество е в основата на проекта за европейска интеграция и е един от най-големите успехи на Европейския съюз. Именно на границите гражданите могат да изпитат реалните ползи от европейската интеграция. Трансграничното сътрудничество насърчава изграждането на контакти между жителите в регионите, стимулира развитието и подобрява непосредствено качеството на живот на местните общности;

| 17. | посочва, че едно от най-големите препятствия пред трансграничното сътрудничество през последните десетилетия беше пандемията от COVID-19, но дори и преди нея много гранични региони вече се сблъскваха с множество единствени по рода си регионални пречки като трансграничния транспорт и свързаност, както и бюрократичните спънки пред гражданите и предприятията, които бяха най-големите пречки на техните територии; |
| --- | --- |

17.

посочва, че едно от най-големите препятствия пред трансграничното сътрудничество през последните десетилетия беше пандемията от COVID-19, но дори и преди нея много гранични региони вече се сблъскваха с множество единствени по рода си регионални пречки като трансграничния транспорт и свързаност, както и бюрократичните спънки пред гражданите и предприятията, които бяха най-големите пречки на техните територии;

| 18. | приветства потвърждението, че отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници не засяга упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи, доколкото те нямат ефект, равностоен на гранични проверки; |
| --- | --- |

18.

приветства потвърждението, че отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници не засяга упражняването на полицейски или други публични правомощия от компетентните органи, доколкото те нямат ефект, равностоен на гранични проверки;

| 19. | приветства по-строгите критерии за временното повторно въвеждане и удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници, и по-специално изискването да се отчита вероятното им въздействие върху функционирането на трансграничните региони, като се вземат предвид силните социални и икономически връзки между тях; |
| --- | --- |

19.

приветства по-строгите критерии за временното повторно въвеждане и удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници, и по-специално изискването да се отчита вероятното им въздействие върху функционирането на трансграничните региони, като се вземат предвид силните социални и икономически връзки между тях;

| 20. | счита обаче, че използването на алтернативни мерки следва да бъде включено и в критериите за повторно въвеждане на граничен контрол, а не само по отношение на срока на тяхното удължаване; |
| --- | --- |

20.

счита обаче, че използването на алтернативни мерки следва да бъде включено и в критериите за повторно въвеждане на граничен контрол, а не само по отношение на срока на тяхното удължаване;

| 21. | препоръчва контролът по вътрешните граници да бъде строго ограничен до максимум общо 24 месеца; |
| --- | --- |

21.

препоръчва контролът по вътрешните граници да бъде строго ограничен до максимум общо 24 месеца;

| 22. | препоръчва в нотификацията, предавана от държава членка за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници да се посочват причините, поради които алтернативните мерки не са целесъобразни, както и позицията на органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1(буква з); |
| --- | --- |

22.

препоръчва в нотификацията, предавана от държава членка за временно повторно въвеждане на граничен контрол на вътрешните граници да се посочват причините, поради които алтернативните мерки не са целесъобразни, както и позицията на органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1(буква з);

| 23. | приветства изискването за смекчаващи мерки, които да съпътстват повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол, като се обръща специално внимание на трансграничните региони; във връзка с това следва да се провеждат консултации с органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з); |
| --- | --- |

23.

приветства изискването за смекчаващи мерки, които да съпътстват повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол, като се обръща специално внимание на трансграничните региони; във връзка с това следва да се провеждат консултации с органа или органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з);

| 24. | приветства упоменаванията на „компетентните органи“ като признаване на публичните правомощия на административните единици на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

24.

приветства упоменаванията на „компетентните органи“ като признаване на публичните правомощия на административните единици на регионално и местно равнище;

| 25. | призовава за широки консултации от страна на Европейската комисия със съответните участници, включително на местно и регионално равнище, преди да бъдат предложени делегирани актове съгласно новата Шенгенска рамка; |
| --- | --- |

25.

призовава за широки консултации от страна на Европейската комисия със съответните участници, включително на местно и регионално равнище, преди да бъдат предложени делегирани актове съгласно новата Шенгенска рамка;

| 26. | предупреждава да не се допуска дискреционно използване на гранични проверки, което по същество би се равнявало на контрол по вътрешните граници; |
| --- | --- |

26.

предупреждава да не се допуска дискреционно използване на гранични проверки, което по същество би се равнявало на контрол по вътрешните граници;

| 27. | изразява съгласие, че принципът на субсидиарност е приложим по силата на член 5, параграф 3 от ДЕС и че Съюзът следва да действа, тъй като целите на предложеното действие — целостта на Шенгенското пространство и необходимостта да се гарантират еднакви условия за упражняване на правото на свободно движение — не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, както на централно, така и на регионално и местно равнище, а поради мащаба или последиците от предложеното действие могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза; |
| --- | --- |

27.

изразява съгласие, че принципът на субсидиарност е приложим по силата на член 5, параграф 3 от ДЕС и че Съюзът следва да действа, тъй като целите на предложеното действие — целостта на Шенгенското пространство и необходимостта да се гарантират еднакви условия за упражняване на правото на свободно движение — не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, както на централно, така и на регионално и местно равнище, а поради мащаба или последиците от предложеното действие могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза;

| 28. | изразява съгласие, че въпреки че незаконните миграционни потоци сами по себе си не следва да се считат за заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, те може да изискват допълнителни мерки, за да се гарантира функционирането на Шенгенското пространство; |
| --- | --- |

28.

изразява съгласие, че въпреки че незаконните миграционни потоци сами по себе си не следва да се считат за заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност, те може да изискват допълнителни мерки, за да се гарантира функционирането на Шенгенското пространство;

| 29. | изразява несъгласие обаче, че ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държавите членки, следва да бъде включена като възможно основание за повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници от отделна държава членка, тъй като това противоречи на целта на предложението и на правилното прилагане на принципа на субсидиарност. Като се има предвид, че подобна ситуация се отнася до движения между държавите членки, за да се спази принципът на субсидиарност, тя трябва да бъде разгледана на равнището на Съюза, както се предлага в член 28; |
| --- | --- |

29.

изразява несъгласие обаче, че ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държавите членки, следва да бъде включена като възможно основание за повторното въвеждане или удължаването на срока на граничния контрол на вътрешните граници от отделна държава членка, тъй като това противоречи на целта на предложението и на правилното прилагане на принципа на субсидиарност. Като се има предвид, че подобна ситуация се отнася до движения между държавите членки, за да се спази принципът на субсидиарност, тя трябва да бъде разгледана на равнището на Съюза, както се предлага в член 28;

| 30. | препоръчва повторното въвеждане на граничен контрол в ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държавите членки, да попада единствено в обхвата на специалния механизъм, предложен съгласно член 28, и да бъде предмет на решението за изпълнение на Съвета; |
| --- | --- |

30.

препоръчва повторното въвеждане на граничен контрол в ситуация, характеризираща се с мащабни неразрешени движения на граждани на трети държави между държавите членки, да попада единствено в обхвата на специалния механизъм, предложен съгласно член 28, и да бъде предмет на решението за изпълнение на Съвета;

| 31. | препоръчва мониторингът и докладването да започнат своевременно, при въвеждането на контрол по вътрешните граници, а не да се ограничават до последващ анализ и докладване; |
| --- | --- |

31.

препоръчва мониторингът и докладването да започнат своевременно, при въвеждането на контрол по вътрешните граници, а не да се ограничават до последващ анализ и докладване;

| 32. | приветства процеса на консултации, въведен съгласно член 27а, и отравя искане органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з), да могат да представят забележки по нотификациите на държавите членки, които засягат пряко тяхната административна единица; |
| --- | --- |

32.

приветства процеса на консултации, въведен съгласно член 27а, и отравя искане органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з), да могат да представят забележки по нотификациите на държавите членки, които засягат пряко тяхната административна единица;

| 33. | посочва, че оценката на риска, която трябва да бъде представена от държава членка в случай на удължаване на срока на граничния контрол, следва да включва резултатите от консултациите с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з); |
| --- | --- |

33.

посочва, че оценката на риска, която трябва да бъде представена от държава членка в случай на удължаване на срока на граничния контрол, следва да включва резултатите от консултациите с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з);

| 34. | отправя искане към Комисията да основава становището си относно необходимостта и пропорционалността на граничния контрол и на консултациите с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з); |
| --- | --- |

34.

отправя искане към Комисията да основава становището си относно необходимостта и пропорционалността на граничния контрол и на консултациите с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з);

| 35. | отправя, аналогично, искане към Комисията, когато издава препоръка, в която се съдържат други мерки, посочени в член 23, които биха могли да допълнят контрола по вътрешните граници или да бъдат по-подходящи за справяне с установената заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред, да основе препоръката си и на консултации с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з); |
| --- | --- |

35.

отправя, аналогично, искане към Комисията, когато издава препоръка, в която се съдържат други мерки, посочени в член 23, които биха могли да допълнят контрола по вътрешните граници или да бъдат по-подходящи за справяне с установената заплаха за вътрешната сигурност или обществения ред, да основе препоръката си и на консултации с органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з);

| 36. | призовава, с цел да се гарантира, че гледните точки на трансграничните региони се вземат предвид на всички етапи, последващият анализ, представен от дадена държава членка под формата на доклад до Европейския парламент, Съвета и Комисията, да включва позицията на органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з); |
| --- | --- |

36.

призовава, с цел да се гарантира, че гледните точки на трансграничните региони се вземат предвид на всички етапи, последващият анализ, представен от дадена държава членка под формата на доклад до Европейския парламент, Съвета и Комисията, да включва позицията на органите, управляващи местните административни райони, считани за трансгранични региони съгласно член 39, параграф 1, буква з);

| 37. | и накрая, подкрепя предвиденото разширяване на Шенгенското пространство, за да включи Хърватия, считано от 1 януари 2023 г. Освен това КР призовава за разширяване на Шенгенското пространство с България и Румъния, при условие че те прилагат ефективно достиженията на правото от Шенген. Комитетът споделя убеждението на Европейската комисия, изразено в нейното съобщение „Стратегия за напълно функциониращо и устойчиво Шенгенско пространство“, че „с присъединяването към Шенген и на трите държави сигурността в ЕС ще се увеличи като цяло, тъй като тези държави ще могат пълноценно да използват наличните инструменти [... и] накрая, тяхното присъединяване е от решаващо значение за засилване на взаимното доверие в Шенгенското пространство“ (11). |
| --- | --- |

37.

и накрая, подкрепя предвиденото разширяване на Шенгенското пространство, за да включи Хърватия, считано от 1 януари 2023 г. Освен това КР призовава за разширяване на Шенгенското пространство с България и Румъния, при условие че те прилагат ефективно достиженията на правото от Шенген. Комитетът споделя убеждението на Европейската комисия, изразено в нейното съобщение „Стратегия за напълно функциониращо и устойчиво Шенгенско пространство“, че „с присъединяването към Шенген и на трите държави сигурността в ЕС ще се увеличи като цяло, тъй като тези държави ще могат пълноценно да използват наличните инструменти [... и] накрая, тяхното присъединяване е от решаващо значение за засилване на взаимното доверие в Шенгенското пространство“ (11

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Регламент (ЕС) 2019/1896 на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2019 година за европейската гранична и брегова охрана и за отмяна на регламенти (ЕС) No 1052/2013 и (ЕС) 2016/1624 (OB L 295, 14.11.2019 г., стр. 1).

1

(2)  Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите-членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни (OB L 348, 24.12.2008 г., стр. 98).

2

(3)  Преглед, представен в Съобщението на Европейската комисия относно стратегията на ЕС за борба с трафика на хора за периода 2021—2025 г., COM (2021) 171 final.

3

(4)  Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (преработен текст) (OB L 180, 29.6.2013 г., стр. 60).

4

(5)  Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (преработен текст) (OB L 180, 29.6.2013 г., стр. 96).

5

(6)  COM(2021) 591 final

6

(7)  SWD(2021) 463 final

7

(8)  SWD(2021) 305 final

8

(9)  COM(2021) 890 final

9

(10)  COR-2020-04843.

10

(11)  COM(2021) 277 final

11

---

| 30.12.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 498/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 498/154

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на търговската политика

(2022/C 498/16)

| Докладчик: | Jean-Noël VERFAILLIE (FR/RE), кмет на Марли |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци
  COM(2022) 156
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за докладване на данни за околната среда от промишлени инсталации и създаване на портал за емисиите от промишлеността
  COM(2022) 157 |

Докладчик:

Jean-Noël VERFAILLIE (FR/RE), кмет на Марли

Отправни документи:

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци

COM(2022) 156

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за докладване на данни за околната среда от промишлени инсталации и създаване на портал за емисиите от промишлеността

COM(2022) 157

I.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) и на Директива 1999/31/ЕО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци

COM(2022) 156

Изменение 1

Съображение 16

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| (16) | Приносът на Директива 2010/75/ЕС за постигане на ефективност на ресурсите, енергийна ефективност и на кръгова икономика в Съюза следва да стане по-ефективен, като принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място се вземе предвид като водещ принцип на политиката на Съюза в областта на енергетиката. Поради това, когато е възможно,
  в разрешителните следва да се определят
  задължителни норми за допустими екологични показатели относно равнищата на консумация и ефективност на ресурсите, включително относно използването на вода, енергия и рециклирани материали, въз основа на равнищата на свързаните с най-добрите налични техники (НДНТ) екологични показатели, определени в решенията относно заключенията за НДНТ. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

(16)

Приносът на Директива 2010/75/ЕС за постигане на ефективност на ресурсите, енергийна ефективност и на кръгова икономика в Съюза следва да стане по-ефективен, като принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място се вземе предвид като водещ принцип на политиката на Съюза в областта на енергетиката. Поради това, когато е възможно,
  в разрешителните следва да се определят
  задължителни норми за допустими екологични показатели относно равнищата на консумация и ефективност на ресурсите, включително относно използването на вода, енергия и рециклирани материали, въз основа на равнищата на свързаните с най-добрите налични техники (НДНТ) екологични показатели, определени в решенията относно заключенията за НДНТ.

| (16) | Приносът на Директива 2010/75/ЕС за постигане на ефективност на ресурсите, енергийна ефективност и на кръгова икономика в Съюза следва да стане по-ефективен, като принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място се вземе предвид като водещ принцип на политиката на Съюза в областта на енергетиката. Поради това, когато е възможно,
  компетентните власти обмислят да определят
  задължителни норми за допустими екологични показатели относно равнищата на консумация и ефективност на ресурсите, включително относно използването на вода, енергия и рециклирани материали, въз основа на равнищата на свързаните с най-добрите налични техники (НДНТ) екологични показатели, определени в решенията относно заключенията за НДНТ. |
| --- | --- |

(16)

Приносът на Директива 2010/75/ЕС за постигане на ефективност на ресурсите, енергийна ефективност и на кръгова икономика в Съюза следва да стане по-ефективен, като принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място се вземе предвид като водещ принцип на политиката на Съюза в областта на енергетиката. Поради това, когато е възможно,
  компетентните власти обмислят да определят
  задължителни норми за допустими екологични показатели относно равнищата на консумация и ефективност на ресурсите, включително относно използването на вода, енергия и рециклирани материали, въз основа на равнищата на свързаните с най-добрите налични техники (НДНТ) екологични показатели, определени в решенията относно заключенията за НДНТ.

Изложение на мотивите

Техническо изменение за привеждане на съображението в съответствие с предложените промени в съответния член.

Изменение 2

Съображение 25

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| (25) | За постигането на целите на Съюза за чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. е необходима дълбока трансформация на икономиката на Съюза. Поради това, в съответствие с осмата програма за действие за околната среда от операторите на попадащите в обхвата на Директива 2010/75/ЕС инсталации следва да се изисква да включват планове за трансформация в своите системи за управление на околната среда. С тези планове за трансформация също така ще бъдат допълнени изискванията за докладване във връзка с устойчивостта на предприятията съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1), като се осигуряват средства за конкретно прилагане на тези изисквания на равнище инсталация. Първият приоритет е трансформацията на енергоемките дейности, изброени в приложение I. Поради това операторите на енергоемки инсталации следва да изготвят планове за трансформация до 30 юни 2030 г. От операторите на инсталации, извършващи други дейности, които са изброени в приложение I, следва да се изисква да изготвят планове за трансформация като част от преразглеждането и актуализирането на разрешителното след публикуването на решения относно заключенията за НДНТ, публикувани след 1 януари 2030 г.
  Въпреки че плановете за трансформация следва да останат ориентировъчни документи, отговорността за чието изготвяне е на операторите, одитната организация, с която операторите са сключили договор като част от техните системи за управление на околната среда, следва да провери дали те съдържат минималната информация, която Европейската комисия трябва да определи с акт за изпълнение, а операторите следва да оповестят публично плановете за трансформация
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

(25)

За постигането на целите на Съюза за чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. е необходима дълбока трансформация на икономиката на Съюза. Поради това, в съответствие с осмата програма за действие за околната среда от операторите на попадащите в обхвата на Директива 2010/75/ЕС инсталации следва да се изисква да включват планове за трансформация в своите системи за управление на околната среда. С тези планове за трансформация също така ще бъдат допълнени изискванията за докладване във връзка с устойчивостта на предприятията съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1), като се осигуряват средства за конкретно прилагане на тези изисквания на равнище инсталация. Първият приоритет е трансформацията на енергоемките дейности, изброени в приложение I. Поради това операторите на енергоемки инсталации следва да изготвят планове за трансформация до 30 юни 2030 г. От операторите на инсталации, извършващи други дейности, които са изброени в приложение I, следва да се изисква да изготвят планове за трансформация като част от преразглеждането и актуализирането на разрешителното след публикуването на решения относно заключенията за НДНТ, публикувани след 1 януари 2030 г.
  Въпреки че плановете за трансформация следва да останат ориентировъчни документи, отговорността за чието изготвяне е на операторите, одитната организация, с която операторите са сключили договор като част от техните системи за управление на околната среда, следва да провери дали те съдържат минималната информация, която Европейската комисия трябва да определи с акт за изпълнение, а операторите следва да оповестят публично плановете за трансформация
  .

| (25) | За постигането на целите на Съюза за чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. е необходима дълбока трансформация на икономиката на Съюза. Поради това, в съответствие с осмата програма за действие за околната среда от операторите на попадащите в обхвата на Директива 2010/75/ЕС инсталации следва да се изисква да включват планове за трансформация в своите системи за управление на околната среда. С тези планове за трансформация също така ще бъдат допълнени изискванията за докладване във връзка с устойчивостта на предприятията съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1), като се осигуряват средства за конкретно прилагане на тези изисквания на равнище инсталация. Първият приоритет е трансформацията на енергоемките дейности, изброени в приложение I. Поради това операторите на енергоемки инсталации следва да изготвят
  индикативни
  планове за трансформация до 30 юни 2030 г. От операторите на инсталации, извършващи други дейности, които са изброени в приложение I, следва да се изисква да изготвят
  индикативни
  планове за трансформация като част от преразглеждането и актуализирането на разрешителното след публикуването на решения относно заключенията за НДНТ, публикувани след 1 януари 2030 г. |
| --- | --- |

(25)

За постигането на целите на Съюза за чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. е необходима дълбока трансформация на икономиката на Съюза. Поради това, в съответствие с осмата програма за действие за околната среда от операторите на попадащите в обхвата на Директива 2010/75/ЕС инсталации следва да се изисква да включват планове за трансформация в своите системи за управление на околната среда. С тези планове за трансформация също така ще бъдат допълнени изискванията за докладване във връзка с устойчивостта на предприятията съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1), като се осигуряват средства за конкретно прилагане на тези изисквания на равнище инсталация. Първият приоритет е трансформацията на енергоемките дейности, изброени в приложение I. Поради това операторите на енергоемки инсталации следва да изготвят
  индикативни
  планове за трансформация до 30 юни 2030 г. От операторите на инсталации, извършващи други дейности, които са изброени в приложение I, следва да се изисква да изготвят
  индикативни
  планове за трансформация като част от преразглеждането и актуализирането на разрешителното след публикуването на решения относно заключенията за НДНТ, публикувани след 1 януари 2030 г.

Изложение на мотивите

Техническо изменение за привеждане на съображението в съответствие с предложените промени в съответното изменение.

Изменение 3

Член 1, точка 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (5) | В член 5 се добавя следният параграф 4: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(5)

В член 5 се добавя следният параграф 4:

| (5) | В член 5 се добавя следният параграф 4: |
| --- | --- |

(5)

В член 5 се добавя следният параграф 4:

„4.   Държавите членки гарантират, че разрешителните, издадени в съответствие с настоящия член, се предоставят на разположение в интернет безвъзмездно и достъпът до тях не е ограничен само до регистрирани потребители. Освен това при същите условия на обществеността се предоставя резюме на всяко разрешително. Това резюме включва най-малко следното:

„4.   Държавите членки гарантират, че разрешителните, издадени в съответствие с настоящия член, се предоставят на разположение в интернет безвъзмездно и достъпът до тях не е ограничен само до регистрирани потребители. Освен това при същите условия на обществеността се предоставя резюме на всяко разрешително. Това резюме включва най-малко следното:

| а) | общ преглед на основните условия на разрешителното; |
| --- | --- |

а)

общ преглед на основните условия на разрешителното;

| а) | общ преглед на основните условия на разрешителното; |
| --- | --- |

а)

общ преглед на основните условия на разрешителното;

| б) | нормите за допустими емисии и нормите за допустими екологични показатели; |
| --- | --- |

б)

нормите за допустими емисии и нормите за допустими екологични показатели;

| б) | нормите за допустими емисии и нормите за допустими екологични показатели; |
| --- | --- |

б)

нормите за допустими емисии и нормите за допустими екологични показатели;

| в) | всички дерогации, предоставени в съответствие с член 15, параграф 4; |
| --- | --- |

в)

всички дерогации, предоставени в съответствие с член 15, параграф 4;

| в) | всички дерогации, предоставени в съответствие с член 15, параграф 4; |
| --- | --- |

в)

всички дерогации, предоставени в съответствие с член 15, параграф 4;

| г) | приложимите заключения за НДНТ; |
| --- | --- |

г)

приложимите заключения за НДНТ;

| г) | приложимите заключения за НДНТ; |
| --- | --- |

г)

приложимите заключения за НДНТ;

| д) | разпоредбите относно преразглеждане и актуализиране на разрешителното. |
| --- | --- |

д)

разпоредбите относно преразглеждане и актуализиране на разрешителното.

| д) | разпоредбите относно преразглеждане и актуализиране на разрешителното. |
| --- | --- |

д)

разпоредбите относно преразглеждане и актуализиране на разрешителното.

| е) | посочване на конкретния орган или структура, отговарящи за исканията за предоставяне на сведения и жалбите. |
| --- | --- |

е)

е)

посочване на конкретния орган или структура, отговарящи за исканията за предоставяне на сведения и жалбите.

посочване на конкретния орган или структура, отговарящи за исканията за предоставяне на сведения и жалбите.

Комисията приема актове за изпълнение за определяне на формàта, който да бъде използван за резюмето, посочено във втора алинея. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 75, параграф 2.“

Комисията приема актове за изпълнение за определяне на формàта, който да бъде използван за резюмето, посочено във втора алинея. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 75, параграф 2.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Би трябвало обществеността да бъде информирана за конкретното равнище, отговарящо за исканията за предоставяне на сведения и жалбите, за да се избегнат контакти с погрешен орган или власт, което създава административна тежест за публичната администрация и затруднява получаването на информация.

Изменение 4

Изменение 4

Член 1, точка 12

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (12) | Член 15 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(12)

Член 15 се заменя със следното:

| (12) | Член 15 се заменя със следното: |
| --- | --- |

(12)

Член 15 се заменя със следното:

„Член 15

„Член 15

„Член 15

„Член 15

Норми за допустими емисии, норми за допустими екологични показатели, равностойни показатели и технически мерки

Норми за допустими емисии, норми за допустими екологични показатели, равностойни показатели и технически мерки

Норми за допустими емисии, норми за допустими екологични показатели, равностойни показатели и технически мерки

Норми за допустими емисии, норми за допустими екологични показатели, равностойни показатели и технически мерки

[...]

[...]

3а.   Компетентният орган
  определя
  норми за допустими екологични показатели, които гарантират, че при нормални експлоатационни условия тези норми за допустими показатели не надвишават равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ, както е определено в решенията относно заключенията за НДНТ, посочени в член 13, параграф 5.

3а.   Компетентният орган
  може да определи
  норми за допустими екологични показатели, които гарантират, че при нормални експлоатационни условия тези норми за допустими показатели не надвишават равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ, както е определено в решенията относно заключенията за НДНТ, посочени в член 13, параграф 5.

[...]“

[...]“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Задължението за определяне на задължителни стойности за показатели би довело до непоследователни разпоредби и би подкопало промишлената трансформация. Това изискване би трябвало да бъде оставено на преценката на компетентните органи, след като е демонстрирано посредством внимателна оценка, че такова изискване няма да доведе до несъответствие между условията на разрешителното, определени другаде.

Изменение 5

Изменение 5

Член 1, точка 18а

(нова точка)

| Член 25, точка 3 от Директива 2010/75/ЕС | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | (18а) | Член 25, параграф 3 се заменя със следното: |

Член 25, точка 3 от Директива 2010/75/ЕС

Изменение на КР

(18а)

(18а)

Член 25, параграф 3 се заменя със следното:

3.   Какво представлява достатъчен интерес и накърняване на дадено право се определя от държавите членки в съответствие с целта за предоставяне на заинтересованата общественост на широк достъп до правосъдие.

3.   Какво представлява достатъчен интерес и накърняване на дадено право се определя от държавите членки в съответствие с целта за предоставяне на заинтересованата общественост на широк достъп до правосъдие.

За тази цел интересите на всяка неправителствена организация, съдействаща за опазването на околната среда и отговаряща на всички изисквания на националното право, се считат за достатъчни за целите на параграф 1, буква а).

За тази цел интересите на всяка неправителствена организация, съдействаща за опазването на околната среда и отговаряща на всички изисквания на националното право, се считат за достатъчни за целите на параграф 1, буква а).

За тази цел интересите на всеки поднационален публичен орган, чиито територия или население могат да бъдат неблагоприятно засегнати, и спазването на изискванията на националното право се считат за достатъчни за целите на параграф 1, буква а).

За тази цел интересите на всеки поднационален публичен орган, чиито територия или население могат да бъдат неблагоприятно засегнати, и спазването на изискванията на националното право се считат за достатъчни за целите на параграф 1, буква а).

За такива организации също така се счита, че имат права, които могат да бъдат накърнени за целите на параграф 1, буква б).

За такива организации
  или органи
  също така се счита, че имат права, които могат да бъдат накърнени за целите на параграф 1, буква б).

или органи

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

КР подкрепя участието на обществеността и достъпа до правосъдие за местните власти и приветства измененията в този смисъл, като същевременно предлага да се гарантира, че МРВ също имат достъп до правосъдие във всички държави членки, и изисква пълна и навременна информация и участие на обществеността във всички процедури.

Изменение 6

Изменение 6

Член 1, точка 22

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (22) | Вмъкват се следните членове 27а—27 г.: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(22)

Вмъкват се следните членове 27а—27 г.:

| (22) | Вмъкват се следните членове 27а—27 г.: |
| --- | --- |

(22)

Вмъкват се следните членове 27а—27 г.:

„[...]

„[...]

Член 27г

Член 27г

Член 27г

Член 27г

Трансформация за постигане на чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата промишленост

Трансформация за постигане на чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата промишленост

Трансформация за постигане на чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата промишленост

Трансформация за постигане на чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата промишленост

1.   Държавите членки изискват до 30 юни 2030 г.
  операторът да включи в своята система за управление на околната среда, посочена в член 14а
  , план за трансформация за всяка инсталация, извършваща
  някоя от дейностите, посочени в точки 1, 2, 3, 4, 6.1, буква а) и 6.1, буква б) от
  приложение I. В
  плана
  за трансформация се съдържа информация относно начина, по който инсталацията
  ще бъде трансформирана
  през периода 2030—2050 г., за да допринесе за изграждането до 2050 г. на устойчива, чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика, като се използва формàтът, посочен в параграф 4.

Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че до 31 декември 2031 г. одитната организация, с която операторът е сключил договор като част от своята система за управление на околната среда, извършва оценка на съответствието на посочените в параграф 1, първа алинея планове за трансформация с изискванията, установени в посочения в параграф 4 акт за изпълнение.

1.   Държавите членки изискват до 30 юни 2030 г.
  и като част от преразглеждането на условията на разрешителното в съответствие с член 21, параграф 3 след публикуването на решенията относно заключенията за НДНТ след 1 януари 2030 г. операторът да включи индикативен
  план за трансформация за всяка инсталация, извършваща
  дейност, посочена
  в приложение I. В
  индикативния
  план за трансформация се съдържа информация относно начина, по който инсталацията ще
  се трансформира
  през периода 2030—2050 г., за да допринесе за изграждането до 2050 г. на устойчива, чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика, като се използва формàтът, посочен в параграф 4.

2.
     
  Държавите членки изискват, като част от преразглеждането на условията на разрешителното в съответствие с член 21, параграф 3 след публикуването на решенията относно заключенията за НДНТ след 1 януари 2030 г., операторът да включи в своята система за управление на околната среда, посочена в член 14а, план за трансформация за всяка инсталация, осъществяваща някоя от дейностите, изброени в приложение I, която не е посочена в параграф 1. В плана за трансформация се съдържа информация относно начина, по който инсталацията ще бъде трансформирана през периода 2030—2050 г., за да допринесе за изграждането до 2050 г. на устойчива, чиста, кръгова и неутрална по отношение на климата икономика, като се използва формàтът, посочен в параграф 4.

Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че одитната организация, с която операторът е сключил договор като част от своята система за управление на околната среда, извършва оценка на съответствието на посочените в параграф 2, първа алинея планове за трансформация с изискванията, установени в посочения в параграф 4 акт за изпълнение.

2.
     Операторът оповестява публично
  резюмето на
  своя
  индикативен
  план за трансформация.

3
  .   Операторът оповестява публично своя план за трансформация
  , както и резултатите от оценката, посочена в параграфи 1 и 2, като част от публикуването на своята система за управление на околната среда
  .

3.
     До 30 юни 2028 г. Комисията приема акт за изпълнение, в който се установява формàтът на плановете за трансформация. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 75, параграф 2.“

4
  .   До 30 юни 2028 г. Комисията приема акт за изпълнение, в който се установява формàтът на плановете за трансформация. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 75, параграф 2.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Индикативният характер на плана за трансформация изглежда подходящ, тъй като преследваните цели са ориентирани към бъдещето и зависят от външни фактори (напр. наличието на възобновяеми и нискоенергийни вектори), както и за да се избегне усложняване на процедурите за издаване на разрешения.

Изменение 7

Изменение 7

Член 1, точка 31

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (31) | Член 79 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(31)

Член 79 се заменя със следното:

| (31) | Член 79 се заменя със следното: |
| --- | --- |

(31)

Член 79 се заменя със следното:

„Член 79

„Член 79

„Член 79

„Член 79

Санкции

Санкции

Санкции

Санкции

1.   Без да се засягат задълженията на държавите членки съгласно Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно защитата на околната среда чрез наказателно право, държавите членки установяват правила за налагане на санкции за нарушаване на националните разпоредби, приети в съответствие с настоящата директива, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на прилагането им. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Държавите членки нотифицират незабавно Комисията за тези правила и за тези разпоредби и я нотифицират незабавно за всяко последващо изменение, което ги засяга.

1.   Без да се засягат задълженията на държавите членки съгласно Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно защитата на околната среда чрез наказателно право, държавите членки установяват правила за налагане на санкции за нарушаване на националните разпоредби, приети в съответствие с настоящата директива, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на прилагането им. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Държавите членки нотифицират незабавно Комисията за тези правила и за тези разпоредби и я нотифицират незабавно за всяко последващо изменение, което ги засяга.

2.   Санкциите, посочени в параграф 1, включват глоби, които са пропорционални на оборота на юридическото лице или на доходите на физическото лице, извършило нарушението. Размерът на глобите се изчислява по такъв начин, че да се гарантира, че с тях лицето, отговорно за нарушението, ефективно се лишава от произтеклите от него икономически изгоди. Размерът на глобите постепенно се увеличава за повторни нарушения. В случай на нарушение, извършено от юридическо лице, максималният размер на тези глоби е най-малко 8 % от годишния оборот на оператора
  в съответната държава членка
  .

2.   Санкциите, посочени в параграф 1, включват глоби, които са пропорционални на оборота на юридическото лице или на доходите на физическото лице, извършило нарушението. Размерът на глобите се изчислява по такъв начин, че да се гарантира, че с тях лицето, отговорно за нарушението, ефективно се лишава от произтеклите от него икономически изгоди. Размерът на глобите постепенно се увеличава за повторни нарушения. В случай на нарушение, извършено от юридическо лице, максималният размер на тези глоби е най-малко 8 % от годишния оборот на оператора
  , като се вземат предвид дружествата майки и дъщерните дружества
  .

3.   Държавите членки гарантират, че в наказанията, посочени в параграф 1, по целесъобразност се отчита надлежно следното:

3.   Държавите членки гарантират, че в наказанията, посочени в параграф 1, по целесъобразност се отчита надлежно следното:

| а) | естеството, сериозността и степента на нарушението; |
| --- | --- |

а)

естеството, сериозността и степента на нарушението;

| б) | дали нарушението е умишлено или е резултат от небрежност; |
| --- | --- |

б)

дали нарушението е умишлено или е резултат от небрежност;

| в) | населението или околната среда, засегнати от нарушението, като се вземе предвид въздействието на нарушението върху целта за постигане на висока степен на опазване на здравето на човека и на околната среда.“ |
| --- | --- |

в)

населението или околната среда, засегнати от нарушението, като се вземе предвид въздействието на нарушението върху целта за постигане на висока степен на опазване на здравето на човека и на околната среда.“

| а) | естеството, сериозността и степента на нарушението; |
| --- | --- |

а)

естеството, сериозността и степента на нарушението;

| б) | дали нарушението е умишлено или е резултат от небрежност; |
| --- | --- |

б)

дали нарушението е умишлено или е резултат от небрежност;

| в) | населението или околната среда, засегнати от нарушението, като се вземе предвид въздействието на нарушението върху целта за постигане на висока степен на опазване на здравето на човека и на околната среда. |
| --- | --- |

в)

населението или околната среда, засегнати от нарушението, като се вземе предвид въздействието на нарушението върху целта за постигане на висока степен на опазване на здравето на човека и на околната среда.

4.
     
  Държавите членки трябва да гарантират, че средствата от санкции се използват приоритетно за отстраняване или компенсиране на щетите, нанесени на местните общности.

Когато прилагането на директивата води до промяна на размерите или закриване на икономически дейности, социалните последици за местните власти трябва да бъдат взети предвид при определянето на санкцията и държавите членки трябва да гарантират, че средствата от санкциите се използват за компенсиране на социалните и икономическите загуби за местните власти, като се консултират с местните и регионалните власти.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въздействието на замърсяването върху местните власти може да причини щети от екологично, здравословно, социално и икономическо естество, които биха могли да бъдат изключително проблематични, особено за малка и/или бедна общност. При налагането на санкции това трябва да се има предвид.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

Общи бележки

Общи бележки

| 1. | припомня ангажимента си за ускоряване на справедлив и чист преход към кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г., благоприятен за териториите на Европейския съюз, който не пренебрегва никого и нито една територия в Европейския съюз; във връзка с това подкрепя преразглеждането на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП), която трябва не само да спомогне за предотвратяване и контрола на замърсяването с цел по-добро опазване на околната среда и човешкото здраве, но също така ще има за цел насърчаване на иновациите, възнаграждаване на лидерите и гарантиране на еднакви условия на конкуренция на пазара на ЕС; |
| --- | --- |

1.

припомня ангажимента си за ускоряване на справедлив и чист преход към кръгова и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г., благоприятен за териториите на Европейския съюз, който не пренебрегва никого и нито една територия в Европейския съюз; във връзка с това подкрепя преразглеждането на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП), която трябва не само да спомогне за предотвратяване и контрола на замърсяването с цел по-добро опазване на околната среда и човешкото здраве, но също така ще има за цел насърчаване на иновациите, възнаграждаване на лидерите и гарантиране на еднакви условия на конкуренция на пазара на ЕС;

| 2. | счита, че ДЕП представлява ефективна законодателна рамка, която вече е с доказана ефективност за намаляване на емисиите от промишлеността на замърсители и като такава продължава да бъде подходяща за трансформацията, от която европейската промишленост се нуждае, за да постигне целите на Европейския зелен пакт; подчертава, че синергиите между превантивния подход на ДЕП и пазарния подход на схемата за търговия с емисии (СТЕ) могат да доведат до ситуация, която е от полза, както за операторите, така и за климата и околната среда; |
| --- | --- |

2.

счита, че ДЕП представлява ефективна законодателна рамка, която вече е с доказана ефективност за намаляване на емисиите от промишлеността на замърсители и като такава продължава да бъде подходяща за трансформацията, от която европейската промишленост се нуждае, за да постигне целите на Европейския зелен пакт; подчертава, че синергиите между превантивния подход на ДЕП и пазарния подход на схемата за търговия с емисии (СТЕ) могат да доведат до ситуация, която е от полза, както за операторите, така и за климата и околната среда;

| 3. | подкрепя подход, основан на научни данни, по-специално за оценка на реалното въздействие на промишлените дейности върху цялостното замърсяване; |
| --- | --- |

3.

подкрепя подход, основан на научни данни, по-специално за оценка на реалното въздействие на промишлените дейности върху цялостното замърсяване;

| 4. | посочва, че един от настоящите недостатъци, за които все още не е намерено решение, е липсата на последователност при прилагането на ДЕП в държавите членки; |
| --- | --- |

4.

посочва, че един от настоящите недостатъци, за които все още не е намерено решение, е липсата на последователност при прилагането на ДЕП в държавите членки;

| 5. | обръща внимание на контекста, в който се извършва предложеното преразглеждане на ДЕП (цени на енергията, бърза инфлация, смущение във веригите на доставки), и предупреждава за отрицателните последици, които една лошо калибрирана реформа на ДЕП би оказала върху конкурентоспособността на промишлеността в Европа; |
| --- | --- |

5.

обръща внимание на контекста, в който се извършва предложеното преразглеждане на ДЕП (цени на енергията, бърза инфлация, смущение във веригите на доставки), и предупреждава за отрицателните последици, които една лошо калибрирана реформа на ДЕП би оказала върху конкурентоспособността на промишлеността в Европа;

| 6. | във връзка с това отбелязва резервите, изразени от комитета за оценка на законодателството в неговия доклад относно оценката на въздействието на преразглеждането на ДЕП (1), по-специално липсата на яснота в този текст относно някои последици от преразглеждането за конкурентоспособността на промишлеността (рискове от преместване на производството и заместване с продукти от трети държави, които прилагат по-малко ограничителни правила, по-специално тези относно нововключените дейности), както и въздействието, което включването на добитъка ще окаже върху селските райони и върху цените за потребителите; |
| --- | --- |

6.

във връзка с това отбелязва резервите, изразени от комитета за оценка на законодателството в неговия доклад относно оценката на въздействието на преразглеждането на ДЕП (1

| 7. | призовава съзаконодателите за осигуряване на по-голяма последователност на прилагането на ДЕП и за съобразяване с разходите и предизвикателствата на прехода в рамките на търговската политика на ЕС, за да се избегне нелоялна конкуренция от страна на трети държави; |
| --- | --- |

7.

призовава съзаконодателите за осигуряване на по-голяма последователност на прилагането на ДЕП и за съобразяване с разходите и предизвикателствата на прехода в рамките на търговската политика на ЕС, за да се избегне нелоялна конкуренция от страна на трети държави;

| 8. | във връзка с това припомня, че промишлените обекти, за които се прилага ДЕП, също до голяма степен са обхванати от регламенти и схеми за декарбонизация; поради това призовава ДЕП да не засяга тези инструменти, които вече се прилагат от промишлеността, и са особено ефективни, за да се избегнат несъответствията и да се насърчат усилията за декарбонизация по най-ефективния от гледна точка на разходите начин; |
| --- | --- |

8.

във връзка с това припомня, че промишлените обекти, за които се прилага ДЕП, също до голяма степен са обхванати от регламенти и схеми за декарбонизация; поради това призовава ДЕП да не засяга тези инструменти, които вече се прилагат от промишлеността, и са особено ефективни, за да се избегнат несъответствията и да се насърчат усилията за декарбонизация по най-ефективния от гледна точка на разходите начин;

Гарантиране на ефективността на ДЕП

Гарантиране на ефективността на ДЕП

| 9. | счита, че общият принцип за информиране на обществеността и необходимостта да не се ограничава разпространението на съответната информация трябва да бъдат в съответствие със сигурността и безопасността на обектите, търговските тайни и предотвратяването на злонамерените действия; |
| --- | --- |

9.

счита, че общият принцип за информиране на обществеността и необходимостта да не се ограничава разпространението на съответната информация трябва да бъдат в съответствие със сигурността и безопасността на обектите, търговските тайни и предотвратяването на злонамерените действия;

| 10. | потвърждава, че поддържането на основните принципи и интегрирания подход на ДЕП допринася за успешното осъществяване на промишлената трансформация; |
| --- | --- |

10.

потвърждава, че поддържането на основните принципи и интегрирания подход на ДЕП допринася за успешното осъществяване на промишлената трансформация;

| 11. | поради това подкрепя запазването на определенията за най-добрите налични техники (НДНТ) и Севилския процес (референтни документи за най-добри налични техники или референтни документи за най-добри налични техники); |
| --- | --- |

11.

поради това подкрепя запазването на определенията за най-добрите налични техники (НДНТ) и Севилския процес (референтни документи за най-добри налични техники или референтни документи за най-добри налични техники);

| 12. | изразява резерви относно настоящата формулировка на член 15, параграф 3, а именно определянето на норми за допустими емисии (НДЕ) на най-строгите нива, както е посочено в заключенията за НДНТ; |
| --- | --- |

12.

изразява резерви относно настоящата формулировка на член 15, параграф 3, а именно определянето на норми за допустими емисии (НДЕ) на най-строгите нива, както е посочено в заключенията за НДНТ;

| 13. | поставя под въпрос формулировката на член 15, параграф 3а относно равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ. Това изискване би трябвало да бъде оставено на преценката на компетентните органи, след като внимателна оценка покаже, че такова изискване няма да доведе до несъответствие между условията на разрешителното, определени другаде; |
| --- | --- |

13.

поставя под въпрос формулировката на член 15, параграф 3а относно равнищата на екологичните показатели, свързани с НДНТ. Това изискване би трябвало да бъде оставено на преценката на компетентните органи, след като внимателна оценка покаже, че такова изискване няма да доведе до несъответствие между условията на разрешителното, определени другаде;

| 14. | решително подкрепя принципа „замърсителят плаща“, изразява съгласие с Европейската сметна палата, че принципът „замърсителят плаща“ следва да бъде ясно определен и подкрепя укрепването на разпоредбите относно санкциите и обезщетенията; счита, че санкциите трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи и да отчитат пълната структура на собствеността на дружествата, за да се гарантира, че те се налагат на отговорните страни; |
| --- | --- |

14.

решително подкрепя принципа „замърсителят плаща“, изразява съгласие с Европейската сметна палата, че принципът „замърсителят плаща“ следва да бъде ясно определен и подкрепя укрепването на разпоредбите относно санкциите и обезщетенията; счита, че санкциите трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи и да отчитат пълната структура на собствеността на дружествата, за да се гарантира, че те се налагат на отговорните страни;

| 15. | подчертава, че местните и регионалните власти трябва да се справят с екологичните, здравните, социалните и икономическите последици от замърсяването. Средствата от санкции и компенсаторни плащания следва също така да се използват, за да се помогне на местните и регионалните власти да се справят с последиците от тези въздействия; |
| --- | --- |

15.

подчертава, че местните и регионалните власти трябва да се справят с екологичните, здравните, социалните и икономическите последици от замърсяването. Средствата от санкции и компенсаторни плащания следва също така да се използват, за да се помогне на местните и регионалните власти да се справят с последиците от тези въздействия;

| 16. | подкрепя създаването на портала за емисиите от промишлеността. Призовава, обаче, за полагане на усилия за ограничаване на допълнителната административна тежест за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

16.

подкрепя създаването на портала за емисиите от промишлеността. Призовава, обаче, за полагане на усилия за ограничаване на допълнителната административна тежест за местните и регионалните власти;

Приложно поле

Приложно поле

| 17. | счита, че за всяко разширяване на обхвата към нови сектори трябва да се направи внимателен анализ, по-специално на разходите и ползите, като се вземат предвид, наред с другото, въведените мерки и рамки на политиката за справяне с тях; |
| --- | --- |

17.

счита, че за всяко разширяване на обхвата към нови сектори трябва да се направи внимателен анализ, по-специално на разходите и ползите, като се вземат предвид, наред с другото, въведените мерки и рамки на политиката за справяне с тях;

| 18. | подкрепя разширяването на обхвата на ДЕП към други сектори, като например сектора на говеждото и телешкото месо; въпреки това изразява загриженост относно административната тежест и административните разходи и предлага да се обмислят мерки за финансова подкрепа на предприятията и местните и регионалните власти в този преход, като се вземе предвид по-специално социалното въздействие върху малките стопанства, и призовава съзаконодателите да не се ограничават единствено до критерия за прага на животновъдството; |
| --- | --- |

18.

подкрепя разширяването на обхвата на ДЕП към други сектори, като например сектора на говеждото и телешкото месо; въпреки това изразява загриженост относно административната тежест и административните разходи и предлага да се обмислят мерки за финансова подкрепа на предприятията и местните и регионалните власти в този преход, като се вземе предвид по-специално социалното въздействие върху малките стопанства, и призовава съзаконодателите да не се ограничават единствено до критерия за прага на животновъдството;

| 19. | призовава за по-задълбочена оценка на потенциалното включване на аквакултурите в директивата, като се вземат предвид разходите и ползите за околната среда и климата, като се направи оценка на административната тежест и разходите за предприятията и се вземе предвид по-специално социалното въздействие върху местните общности, в които аквакултурите представляват значителна част от местната икономика; |
| --- | --- |

19.

призовава за по-задълбочена оценка на потенциалното включване на аквакултурите в директивата, като се вземат предвид разходите и ползите за околната среда и климата, като се направи оценка на административната тежест и разходите за предприятията и се вземе предвид по-специално социалното въздействие върху местните общности, в които аквакултурите представляват значителна част от местната икономика;

| 20. | предупреждава, че прекомерното разширяване чрез член 74, който позволява разширяване на обхвата чрез делегиран акт, би могло да застраши целия процес на събиране на подробни данни, да засегне функционирането на Севилския процес и да затрудни издаването на разрешения; |
| --- | --- |

20.

предупреждава, че прекомерното разширяване чрез член 74, който позволява разширяване на обхвата чрез делегиран акт, би могло да застраши целия процес на събиране на подробни данни, да засегне функционирането на Севилския процес и да затрудни издаването на разрешения;

Подкрепа за иновациите

Подкрепа за иновациите

| 21. | споделя амбицията за стимулиране на научните изследвания и иновациите в областта на по-ефективните от екологична гледна точка технологии, за да се постигнат амбициите на Зеления пакт; |
| --- | --- |

21.

споделя амбицията за стимулиране на научните изследвания и иновациите в областта на по-ефективните от екологична гледна точка технологии, за да се постигнат амбициите на Зеления пакт;

| 22. | приветства създаването на център за иновации за промишлена трансформация и емисии от промишлеността (INCITE), който би могъл да се превърне в актив за иновациите в ЕС; изисква обаче INCITE да не възпроизвежда процеса на преразглеждане на референтните документи за НДНТ; |
| --- | --- |

22.

приветства създаването на център за иновации за промишлена трансформация и емисии от промишлеността (INCITE), който би могъл да се превърне в актив за иновациите в ЕС; изисква обаче INCITE да не възпроизвежда процеса на преразглеждане на референтните документи за НДНТ;

| 23. | припомня, че иновациите се осъществяват и на местно и регионално равнище и че местните и регионалните власти следва да бъдат включени сред публичните институции, участващи в дейностите на новия INCITE; |
| --- | --- |

23.

припомня, че иновациите се осъществяват и на местно и регионално равнище и че местните и регионалните власти следва да бъдат включени сред публичните институции, участващи в дейностите на новия INCITE;

| 24. | отбелязва готовността за свързване на равнищата на показателите с най-новите техники; счита, че съществува риск от възпрепятстване на ефективното прилагане на тези най-нови техники, ако нормите за допустими емисии, включени в разрешителните, не са постижими със сигурност от 100 %; |
| --- | --- |

24.

отбелязва готовността за свързване на равнищата на показателите с най-новите техники; счита, че съществува риск от възпрепятстване на ефективното прилагане на тези най-нови техники, ако нормите за допустими емисии, включени в разрешителните, не са постижими със сигурност от 100 %;

| 25. | приветства дългосрочните планове за трансформация; обръща внимание обаче на факта, че тези планове трябва да бъдат индикативни и да се изготвят на равнището на предприятието, а не на равнището на експлоатационния обект, както и че оповестяването им не трябва да подкопава търговски тайни; |
| --- | --- |

25.

приветства дългосрочните планове за трансформация; обръща внимание обаче на факта, че тези планове трябва да бъдат индикативни и да се изготвят на равнището на предприятието, а не на равнището на експлоатационния обект, както и че оповестяването им не трябва да подкопава търговски тайни;

| 26. | отчита, че предложените действия в сегашния им вид изглежда не пораждат проблем относно съответствието им с принципа на субсидиарност поради трансграничния характер на замърсяването от аграрно-промишлени инсталации и необходимостта от еднакви условия на конкуренция в рамките на единния пазар. Предложените действия изглежда не пораждат никакъв общ проблем по отношение на съответствието им с принципа на пропорционалност поради неотложността на кризите в областта на околната среда и климата. |
| --- | --- |

26.

отчита, че предложените действия в сегашния им вид изглежда не пораждат проблем относно съответствието им с принципа на субсидиарност поради трансграничния характер на замърсяването от аграрно-промишлени инсталации и необходимостта от еднакви условия на конкуренция в рамките на единния пазар. Предложените действия изглежда не пораждат никакъв общ проблем по отношение на съответствието им с принципа на пропорционалност поради неотложността на кризите в областта на околната среда и климата.

Брюксел, 12 октомври 2022 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (ОВ L 182, 29.6.2013 г., стр. 19).

1

(1)  Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (ОВ L 182, 29.6.2013 г., стр. 19).

1

(1)  SEC(2022) 169

1

---