# Eiropas Savienības C 494/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 494 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 28. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 494

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 28. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2022/C 494/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ilgtspējīgu un piekļūstamu sporta infrastruktūru | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2022/C 494/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ilgtspējīgu un piekļūstamu sporta infrastruktūru

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| 2022/C 494/02 | Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā | 8 |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 494/03 | Komisijas paziņojums – Savienības veterināro zāļu acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām | 9 |
| 2022/C 494/04 | Euro maiņas kurss – 2022. gada 27. decembris | 12 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

2022/C 494/02

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

EFSA

8

Eiropas Komisija

2022/C 494/03

Komisijas paziņojums – Savienības veterināro zāļu acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām

acquis

9

2022/C 494/04

Euro maiņas kurss – 2022. gada 27. decembris

12

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 494/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 494/07 | Procesuālo garantiju kontroliera LĒMUMS, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai | 17 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 494/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

STELLANTIS

HON HAI PRECISION INDUSTRY

JV

1

15

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 494/07

Procesuālo garantiju kontroliera LĒMUMS, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ilgtspējīgu un piekļūstamu sporta infrastruktūru

(2022/C 494/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | ANO 2006. gada decembra Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām rosina uz rīcību, kas ļauj personām ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem piedalīties sporta pasākumos, un aicina konvencijas puses veikt attiecīgus pasākumus, lai radītu šādas iespējas. |
| --- | --- |

1.

ANO 2006. gada decembra Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām rosina uz rīcību, kas ļauj personām ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem piedalīties sporta pasākumos, un aicina konvencijas puses veikt attiecīgus pasākumus, lai radītu šādas iespējas.

| 2. | Eiropas Komisijas 2007. gada jūlija Baltajā grāmatā par sportu aicināts izmantot sporta potenciālu attiecībā uz sociālo iekļaušanu, integrāciju un vienlīdzīgām iespējām un dalībvalstis un sporta organizācijas ir aicinātas pielāgot sporta infrastruktūru personu ar invaliditāti vajadzībām. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Komisijas 2007. gada jūlija Baltajā grāmatā par sportu aicināts izmantot sporta potenciālu attiecībā uz sociālo iekļaušanu, integrāciju un vienlīdzīgām iespējām un dalībvalstis un sporta organizācijas ir aicinātas pielāgot sporta infrastruktūru personu ar invaliditāti vajadzībām.

| 3. | Padomes 2018. gada jūnija secinājumos par to, kā ar sporta palīdzību veicināt ES kopīgās vērtības uzsvērts, ka “visiem cilvēkiem vajadzētu būt iespējai brīvi nodarboties ar sportu un justies kā daļai no sabiedrības, un dažādas ar sportu saistītas nozares var darīt to, ko tās spēj, lai sekmētu integrāciju, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas iesaistīties sportā un novērstu diskrimināciju un sociālo atstumtību”. |
| --- | --- |

3.

Padomes 2018. gada jūnija secinājumos par to, kā ar sporta palīdzību veicināt ES kopīgās vērtības uzsvērts, ka “visiem cilvēkiem vajadzētu būt iespējai brīvi nodarboties ar sportu un justies kā daļai no sabiedrības, un dažādas ar sportu saistītas nozares var darīt to, ko tās spēj, lai sekmētu integrāciju, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas iesaistīties sportā un novērstu diskrimināciju un sociālo atstumtību”.

| 4. | Galvenajos konstatējumos 2018. gada decembra ziņojumā Eiropas Komisijai “Personu ar invaliditāti piekļuves sportam kartēšana” kā ieguvumi no līdzdalības sportā cilvēkiem ar invaliditāti ir uzskaitīta laba personīgā veselība, individuālā attīstība un sociālā labklājība. |
| --- | --- |

4.

Galvenajos konstatējumos 2018. gada decembra ziņojumā Eiropas Komisijai “Personu ar invaliditāti piekļuves sportam kartēšana” kā ieguvumi no līdzdalības sportā cilvēkiem ar invaliditāti ir uzskaitīta laba personīgā veselība, individuālā attīstība un sociālā labklājība.

| 5. | Padomes 2019. gada jūnija secinājumos par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam ir uzsvērts, ka personām ar invaliditāti ir lielāka iespējamība saskarties ar sociālekonomiski neizdevīgiem apstākļiem, un dalībvalstis tiek aicinātas “rīkoties, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti un personu bez invaliditātes piekļuvi sporta infrastruktūrai, ietverot sporta pasākumu apmeklēšanu, treniņus vai sportošanu”. |
| --- | --- |

5.

Padomes 2019. gada jūnija secinājumos par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam ir uzsvērts, ka personām ar invaliditāti ir lielāka iespējamība saskarties ar sociālekonomiski neizdevīgiem apstākļiem, un dalībvalstis tiek aicinātas “rīkoties, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti un personu bez invaliditātes piekļuvi sporta infrastruktūrai, ietverot sporta pasākumu apmeklēšanu, treniņus vai sportošanu”.

| 6. | Eiropas Komisijas 2020. gada februāra SHARE iniciatīvas ziņojumā “Sporta ieguldījums reģionālajā attīstībā ar kohēzijas politikas starpniecību 2021.–2027. gadā” ir uzsvērta sporta infrastruktūru kvalitatīva telpiskā attīstība kā pilsētvides atjaunošanas, nodarbinātības multiplikatora un sociālās iekļaušanas virzītājspēki. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Komisijas 2020. gada februāra SHARE iniciatīvas ziņojumā “Sporta ieguldījums reģionālajā attīstībā ar kohēzijas politikas starpniecību 2021.–2027. gadā” ir uzsvērta sporta infrastruktūru kvalitatīva telpiskā attīstība kā pilsētvides atjaunošanas, nodarbinātības multiplikatora un sociālās iekļaušanas virzītājspēki.

| 7. | Padomes 2020. gada decembra Rezolūcijā par Eiropas Savienības sporta darba plānu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. jūnijam kā orientējošs mērķis ir iekļauta informētība par svarīgo ieguldījumu, ko sports var sniegt Eiropas sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgā izaugsmē. |
| --- | --- |

7.

Padomes 2020. gada decembra Rezolūcijā par Eiropas Savienības sporta darba plānu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. jūnijam kā orientējošs mērķis ir iekļauta informētība par svarīgo ieguldījumu, ko sports var sniegt Eiropas sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgā izaugsmē.

| 8. | Padomes 2021. gada jūnija secinājumos par inovāciju sportā ir atzīts, ka inovatīvas sporta infrastruktūras un to būvniecības un uzturēšanas procesi var cita starpā ietvert labākus un drošākus apstākļus sportam un fiziskai aktivitātei, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgākus, videi draudzīgākus, pieejamākus un energoefektīvākus apstākļus. |
| --- | --- |

8.

Padomes 2021. gada jūnija secinājumos par inovāciju sportā ir atzīts, ka inovatīvas sporta infrastruktūras un to būvniecības un uzturēšanas procesi var cita starpā ietvert labākus un drošākus apstākļus sportam un fiziskai aktivitātei, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgākus, videi draudzīgākus, pieejamākus un energoefektīvākus apstākļus.

| 9. | Eiropas Padomes 2021. gada oktobra pārskatītajā Eiropas Sporta hartā aicināts ievērot ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu rīcību, kā arī atbildīgu praksi iekštelpu un āra sporta aktivitātēs. Sporta infrastruktūras īpašnieki tiek aicināti “rīkoties proaktīvi, lai identificētu savu objektu ietekmi un sekas, izvairītos no iespējama kaitējuma dabai un vajadzības gadījumā veiktu pretpasākumus un aizsardzības pasākumus pret šādiem riskiem”. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Padomes 2021. gada oktobra pārskatītajā Eiropas Sporta hartā aicināts ievērot ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu rīcību, kā arī atbildīgu praksi iekštelpu un āra sporta aktivitātēs. Sporta infrastruktūras īpašnieki tiek aicināti “rīkoties proaktīvi, lai identificētu savu objektu ietekmi un sekas, izvairītos no iespējama kaitējuma dabai un vajadzības gadījumā veiktu pretpasākumus un aizsardzības pasākumus pret šādiem riskiem”.

| 10. | Padomes 2021. gada decembra secinājumos par fizisko aktivitāti visa mūža garumā uzsvērts, ka “neizdevīgā stāvoklī esošas grupas (1) visās vecuma grupās bieži vien ir nepietiekami fiziski aktīvas, jo tām ir mazāk iespēju un ierobežota piekļuve”. |
| --- | --- |

10.

Padomes 2021. gada decembra secinājumos par fizisko aktivitāti visa mūža garumā uzsvērts, ka “neizdevīgā stāvoklī esošas grupas (1) visās vecuma grupās bieži vien ir nepietiekami fiziski aktīvas, jo tām ir mazāk iespēju un ierobežota piekļuve”.

| 11. | Padomes 2022. gada aprīļa secinājumos “Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai” ir uzsvērts, cik svarīgi ir līdz minimumam samazināt “visu veidu sporta aktivitāšu negatīvo ietekmi uz biodaudzveidību, vidi un pašreizējā klimata pārmaiņu procesa dinamiku” un “nodrošināt, ka sporta nozare dod ieguldījumu Eiropas Savienības klimata un vides mērķu sasniegšanā, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā”. |
| --- | --- |

11.

Padomes 2022. gada aprīļa secinājumos “Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai” ir uzsvērts, cik svarīgi ir līdz minimumam samazināt “visu veidu sporta aktivitāšu negatīvo ietekmi uz biodaudzveidību, vidi un pašreizējā klimata pārmaiņu procesa dinamiku” un “nodrošināt, ka sporta nozare dod ieguldījumu Eiropas Savienības klimata un vides mērķu sasniegšanā, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā”.

ATZĪSTOT, KA:

| 12. | Sporta infrastruktūra kā sporta un fizisko aktivitāšu praktizēšanas vieta var palīdzēt sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (2) vairākās jomās. Tie ietver vides, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas mērķus. |
| --- | --- |

12.

Sporta infrastruktūra kā sporta un fizisko aktivitāšu praktizēšanas vieta var palīdzēt sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (2) vairākās jomās. Tie ietver vides, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas mērķus.

| 13. | Sports un sporta infrastruktūra ietekmē klimata pārmaiņas, un klimata pārmaiņas ietekmē tos. Tādas klimata pārmaiņu veicinātas parādības kā spēcīgas vētras vai plūdi var radīt kaitējumu ēkām un citai sporta infrastruktūrai, savukārt globālās sasilšanas izraisītas temperatūras paaugstināšanās dēļ ekstremāli laika apstākļi un piekrastes erozijas var radīt sporta laukumu bojājumus vai sniega trūkumu. Minēto apstākļu rezultātā samazinās sporta praktizēšanas vietu skaits (3) un atlikušās sporta infrastruktūras pieejamība. |
| --- | --- |

13.

Sports un sporta infrastruktūra ietekmē klimata pārmaiņas, un klimata pārmaiņas ietekmē tos. Tādas klimata pārmaiņu veicinātas parādības kā spēcīgas vētras vai plūdi var radīt kaitējumu ēkām un citai sporta infrastruktūrai, savukārt globālās sasilšanas izraisītas temperatūras paaugstināšanās dēļ ekstremāli laika apstākļi un piekrastes erozijas var radīt sporta laukumu bojājumus vai sniega trūkumu. Minēto apstākļu rezultātā samazinās sporta praktizēšanas vietu skaits (3) un atlikušās sporta infrastruktūras pieejamība.

| 14. | Sporta infrastruktūras būvniecība, renovācija, uzturēšana un izmantošana arī negatīvi ietekmē vidi un klimatu, jo tā visā savā dzīves ciklā tieši vai netieši rada siltumnīcefekta gāzu emisijas (4). Sporta infrastruktūras vispārējo ilgtspēju visvairāk var ietekmēt plānošana (5). |
| --- | --- |

14.

Sporta infrastruktūras būvniecība, renovācija, uzturēšana un izmantošana arī negatīvi ietekmē vidi un klimatu, jo tā visā savā dzīves ciklā tieši vai netieši rada siltumnīcefekta gāzu emisijas (4). Sporta infrastruktūras vispārējo ilgtspēju visvairāk var ietekmēt plānošana (5).

| 15. | Ilgtspējīgas un piekļūstamas sporta infrastruktūras plānošanas procesā neatkarīgi no tā, vai runa ir par jaunas infrastruktūras būvniecību, esošās infrastruktūras renovēšanu vai tās ekspluatāciju un uzturēšanu, galvenokārt būtu jāatspoguļo veidi, kā maksimāli palielināt tās jaudu un energoefektivitāti, tostarp jēdziens “aktīvs dizains” (6), netraucēta piekļuve un materiālu un aprīkojuma atkārtota izmantošana vai reciklēšana. Priekšroka būtu jādod daudzfunkcionālai infrastruktūrai, kas tiek izmantota visu gadu, jo īpaši āra sporta infrastruktūrai, degradētu teritoriju pārveidei un esošās infrastruktūras, kas nav sporta infrastruktūra, pārveidošanai par sporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

15.

Ilgtspējīgas un piekļūstamas sporta infrastruktūras plānošanas procesā neatkarīgi no tā, vai runa ir par jaunas infrastruktūras būvniecību, esošās infrastruktūras renovēšanu vai tās ekspluatāciju un uzturēšanu, galvenokārt būtu jāatspoguļo veidi, kā maksimāli palielināt tās jaudu un energoefektivitāti, tostarp jēdziens “aktīvs dizains” (6), netraucēta piekļuve un materiālu un aprīkojuma atkārtota izmantošana vai reciklēšana. Priekšroka būtu jādod daudzfunkcionālai infrastruktūrai, kas tiek izmantota visu gadu, jo īpaši āra sporta infrastruktūrai, degradētu teritoriju pārveidei un esošās infrastruktūras, kas nav sporta infrastruktūra, pārveidošanai par sporta infrastruktūru.

| 16. | Tā kā pašlaik ES tiek reciklēti tikai 12 % būvniecībā izmantoto materiālu (7), ir vajadzīgs atbalsts materiālu atkalizmantošanai. Tā kā sporta infrastruktūra ir nozīmīgs enerģijas un citu resursu patērētājs, modernu, ļoti energoefektīvu risinājumu pieņemšana sporta infrastruktūrai ne tikai palīdz saglabāt resursus, bet tā iespējams pozitīvs blakusefekts var būt arī ekonomiski ietaupījumi. |
| --- | --- |

16.

Tā kā pašlaik ES tiek reciklēti tikai 12 % būvniecībā izmantoto materiālu (7), ir vajadzīgs atbalsts materiālu atkalizmantošanai. Tā kā sporta infrastruktūra ir nozīmīgs enerģijas un citu resursu patērētājs, modernu, ļoti energoefektīvu risinājumu pieņemšana sporta infrastruktūrai ne tikai palīdz saglabāt resursus, bet tā iespējams pozitīvs blakusefekts var būt arī ekonomiski ietaupījumi.

| 17. | Pašreizējā enerģētikas krīze, ko cita starpā izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, rada būtiskas un nopietnas problēmas sporta infrastruktūrai. Pieaugošās enerģijas cenas apdraud sporta infrastruktūras darbību un iespējas praktizēt sportu un fiziskās aktivitātes, kā arī praktizēšanas apstākļus. Tā arī izceļ ilgtspējīgu un energoefektīvu risinājumu un prakses nozīmi saistībā ar sporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

17.

Pašreizējā enerģētikas krīze, ko cita starpā izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, rada būtiskas un nopietnas problēmas sporta infrastruktūrai. Pieaugošās enerģijas cenas apdraud sporta infrastruktūras darbību un iespējas praktizēt sportu un fiziskās aktivitātes, kā arī praktizēšanas apstākļus. Tā arī izceļ ilgtspējīgu un energoefektīvu risinājumu un prakses nozīmi saistībā ar sporta infrastruktūru.

| 18. | Ņemot vērā sporta infrastruktūras būvniecības un renovācijas izmaksas, daudzavotu finansējums var atbalstīt tās modernizāciju, jo īpaši attiecībā uz vides ilgtspēju un resursu aizsardzību. Pieejamie līdzekļi no ES programmām, jo īpaši ERAF, ESF+ un ANM, var veicināt sporta infrastruktūras būvniecību vai renovēšanu, vienlaikus īstenojot tādus to mērķus kā “zaļāka mazoglekļa Eiropa”. |
| --- | --- |

18.

Ņemot vērā sporta infrastruktūras būvniecības un renovācijas izmaksas, daudzavotu finansējums var atbalstīt tās modernizāciju, jo īpaši attiecībā uz vides ilgtspēju un resursu aizsardzību. Pieejamie līdzekļi no ES programmām, jo īpaši ERAF, ESF+ un ANM, var veicināt sporta infrastruktūras būvniecību vai renovēšanu, vienlaikus īstenojot tādus to mērķus kā “zaļāka mazoglekļa Eiropa”.

| 19. | Sporta infrastruktūras piekļūstamība ir būtisks faktors, kas var nodrošinātu vienlīdzīgu un iekļaujošu piekļuvi fiziskajām aktivitātēm. Fiziskās aktivitātes un sports var sniegt virkni ieguvumu indivīdiem, kopienām un sabiedrībai kopumā, veicinot dalībnieku fizisko pratību, labjutību, garīgo un fizisko veselību un spēju attīstīt sociālās prasmes, kā arī uzlabojot cilvēku lomu sabiedrībā. Fiziskās aktivitātes un sports sniedz labumu ne tikai indivīdiem, bet arī sabiedrībai kopumā (8). |
| --- | --- |

19.

Sporta infrastruktūras piekļūstamība ir būtisks faktors, kas var nodrošinātu vienlīdzīgu un iekļaujošu piekļuvi fiziskajām aktivitātēm. Fiziskās aktivitātes un sports var sniegt virkni ieguvumu indivīdiem, kopienām un sabiedrībai kopumā, veicinot dalībnieku fizisko pratību, labjutību, garīgo un fizisko veselību un spēju attīstīt sociālās prasmes, kā arī uzlabojot cilvēku lomu sabiedrībā. Fiziskās aktivitātes un sports sniedz labumu ne tikai indivīdiem, bet arī sabiedrībai kopumā (8).

| 20. | Nediskriminējoša piekļuve sporta infrastruktūrai un fizisko aktivitāšu un sporta praktizēšanai ir pamattiesības neatkarīgi no invaliditātes, vecuma, etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālās vai sociālās izcelsmes, īpašuma vai jebkāda cita pamata. |
| --- | --- |

20.

Nediskriminējoša piekļuve sporta infrastruktūrai un fizisko aktivitāšu un sporta praktizēšanai ir pamattiesības neatkarīgi no invaliditātes, vecuma, etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālās vai sociālās izcelsmes, īpašuma vai jebkāda cita pamata.

| 21. | Piekļūstamas sporta infrastruktūras pieejamība var veicināt parasporta attīstību vietējā, valsts un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

21.

Piekļūstamas sporta infrastruktūras pieejamība var veicināt parasporta attīstību vietējā, valsts un starptautiskā līmenī.

| 22. | Sporta infrastruktūras piekļūstamība sportistiem, treneriem, līdzjutējiem un citām personām dažkārt var būt ierobežota, neļaujot sporta infrastruktūru izmantot bez trešās personas palīdzības. Tas būtu jārisina ar attiecīgas politikas un kritēriju palīdzību – piekļūstamības politika un kritēriji ir jānosaka procesā iesaistītajām ieinteresētajām personām, piemēram, vietējām, reģionālajām un valsts publiskajām iestādēm, kā arī sporta kustībai un personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, lai nodrošinātu, ka visām personām ar invaliditāti ir vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīga piekļuve līdzdalībai sabiedrībā un ekonomikā (9). |
| --- | --- |

22.

Sporta infrastruktūras piekļūstamība sportistiem, treneriem, līdzjutējiem un citām personām dažkārt var būt ierobežota, neļaujot sporta infrastruktūru izmantot bez trešās personas palīdzības. Tas būtu jārisina ar attiecīgas politikas un kritēriju palīdzību – piekļūstamības politika un kritēriji ir jānosaka procesā iesaistītajām ieinteresētajām personām, piemēram, vietējām, reģionālajām un valsts publiskajām iestādēm, kā arī sporta kustībai un personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, lai nodrošinātu, ka visām personām ar invaliditāti ir vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīga piekļuve līdzdalībai sabiedrībā un ekonomikā (9).

| 23. | Sporta infrastruktūras atrašanās vietai ir būtiska nozīme no piekļūstamības viedokļa. Sporta infrastruktūras neesamība un informācijas trūkums par iespējām nodarboties ar sportu ir šķērslis sporta praktizēšanai (10). Cilvēkiem noteiktos lauku, salu vai attālos reģionos, piemēram, ES tālākajos reģionos, var būt mazāk iespēju nodarboties ar sportu, jo viņu rīcībā ir ierobežota sporta infrastruktūra. Tas var attiekties arī uz ļoti blīvām pilsētvides teritorijām gaidīšanas sarakstu un sporta infrastruktūras nepietiekamas kapacitātes dēļ, kas izskaidrojams ar vietas trūkumu jaunas infrastruktūras būvniecībai. Izvietošana būtu jāplāno, pamatojoties uz sabiedrības vajadzībām un pieprasījumu, atrašanās vietas piemērotību un to, cik tā piekļūstama, izmantojot sabiedrisko transportu vai aktīvu mobilitāti (piemēram, iešanu kājām vai braukšanu ar velosipēdu), un tas var pozitīvi ietekmēt veselību un vidi. |
| --- | --- |

23.

Sporta infrastruktūras atrašanās vietai ir būtiska nozīme no piekļūstamības viedokļa. Sporta infrastruktūras neesamība un informācijas trūkums par iespējām nodarboties ar sportu ir šķērslis sporta praktizēšanai (10). Cilvēkiem noteiktos lauku, salu vai attālos reģionos, piemēram, ES tālākajos reģionos, var būt mazāk iespēju nodarboties ar sportu, jo viņu rīcībā ir ierobežota sporta infrastruktūra. Tas var attiekties arī uz ļoti blīvām pilsētvides teritorijām gaidīšanas sarakstu un sporta infrastruktūras nepietiekamas kapacitātes dēļ, kas izskaidrojams ar vietas trūkumu jaunas infrastruktūras būvniecībai. Izvietošana būtu jāplāno, pamatojoties uz sabiedrības vajadzībām un pieprasījumu, atrašanās vietas piemērotību un to, cik tā piekļūstama, izmantojot sabiedrisko transportu vai aktīvu mobilitāti (piemēram, iešanu kājām vai braukšanu ar velosipēdu), un tas var pozitīvi ietekmēt veselību un vidi.

IZCEĻOT ŠĀDUS ELEMENTUS:

| 24. | Ņemot vērā vērienīgos mērķus, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, ir jānodrošina, ka sports un sporta infrastruktūra veicina sociālo, ekonomisko un vidisko ilgtspēju, sociālo mijiedarbību un iekļaušanu. Lai sasniegtu šos mērķus, ir vajadzīga starpnozaru sadarbība un apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, ar personām ar invaliditāti, ar viņu pārstāvības organizāciju starpniecību, kā arī visu attiecīgo ieinteresēto personu kopīga rīcība un atbildība, sporta infrastruktūru plānojot, būvējot, atjaunojot, uzturot un izmantojot. |
| --- | --- |

24.

Ņemot vērā vērienīgos mērķus, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, ir jānodrošina, ka sports un sporta infrastruktūra veicina sociālo, ekonomisko un vidisko ilgtspēju, sociālo mijiedarbību un iekļaušanu. Lai sasniegtu šos mērķus, ir vajadzīga starpnozaru sadarbība un apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, ar personām ar invaliditāti, ar viņu pārstāvības organizāciju starpniecību, kā arī visu attiecīgo ieinteresēto personu kopīga rīcība un atbildība, sporta infrastruktūru plānojot, būvējot, atjaunojot, uzturot un izmantojot.

| 25. | Galvenais mērķis sporta infrastruktūras ilgtspējas uzlabošanā ir samazināt negatīvo ietekmi uz vidi un biodaudzveidību visos šīs infrastruktūras dzīves cikla posmos un pielāgot sporta infrastruktūras atrašanās vietu klimata apdraudējumiem. |
| --- | --- |

25.

Galvenais mērķis sporta infrastruktūras ilgtspējas uzlabošanā ir samazināt negatīvo ietekmi uz vidi un biodaudzveidību visos šīs infrastruktūras dzīves cikla posmos un pielāgot sporta infrastruktūras atrašanās vietu klimata apdraudējumiem.

| 26. | Saskaroties ar nepieciešamību sporta infrastruktūru modernizēt un īstenot ilgtspējīgus, energoefektīvus un mazoglekļa risinājumus un piekļūstamības pasākumus, ir svarīgi apzināt finansējuma avotus ilgtspējīgas sporta infrastruktūras būvniecībai un renovācijai. Tas, ka tiek popularizētas priekšrocības, kas izriet no ilgtspējīgu risinājumu īstenošanas, var radīt motivāciju un stimulu pārmaiņām; šīs priekšrocības bieži tiek izceltas lielu sporta pasākumu rīkošanas laikā. Vairāku avotu finansējums, tostarp esošo ES fondu izmantošana, var būt efektīvs veids, kā veicināt šo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

26.

Saskaroties ar nepieciešamību sporta infrastruktūru modernizēt un īstenot ilgtspējīgus, energoefektīvus un mazoglekļa risinājumus un piekļūstamības pasākumus, ir svarīgi apzināt finansējuma avotus ilgtspējīgas sporta infrastruktūras būvniecībai un renovācijai. Tas, ka tiek popularizētas priekšrocības, kas izriet no ilgtspējīgu risinājumu īstenošanas, var radīt motivāciju un stimulu pārmaiņām; šīs priekšrocības bieži tiek izceltas lielu sporta pasākumu rīkošanas laikā. Vairāku avotu finansējums, tostarp esošo ES fondu izmantošana, var būt efektīvs veids, kā veicināt šo mērķu sasniegšanu.

| 27. | Piekļuves sporta infrastruktūrai nodrošināšana ir būtiska, lai iekļautu personas ar invaliditāti un ar dažādu izcelsmi, tautību, dzimumu, personas ar atšķirīgu seksuālo orientāciju, valodu, reliģiju, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālo vai sociālo izcelsmi, un tā var arī radīt kopienas izjūtu. |
| --- | --- |

27.

Piekļuves sporta infrastruktūrai nodrošināšana ir būtiska, lai iekļautu personas ar invaliditāti un ar dažādu izcelsmi, tautību, dzimumu, personas ar atšķirīgu seksuālo orientāciju, valodu, reliģiju, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālo vai sociālo izcelsmi, un tā var arī radīt kopienas izjūtu.

| 28. | Ir svarīgi nodrošināt bezšķēršļu piekļuvi sporta infrastruktūrai un dalību sporta un fiziskajās aktivitātēs, jo īpaši personām ar invaliditāti vai citām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, lai pēc iespējas vairāk cilvēku varētu izmantot sporta piedāvātās priekšrocības. |
| --- | --- |

28.

Ir svarīgi nodrošināt bezšķēršļu piekļuvi sporta infrastruktūrai un dalību sporta un fiziskajās aktivitātēs, jo īpaši personām ar invaliditāti vai citām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, lai pēc iespējas vairāk cilvēku varētu izmantot sporta piedāvātās priekšrocības.

AICINA DALĪBVALSTIS ATTIECĪGĀ LĪMENĪ:

| 29. | Atbalstīt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu piekļuvi ilgtspējīgai, estētiskai un iekļaujošai sporta infrastruktūrai, lai kalpotu sporta aktivitātēm, kā arī kopienām un sabiedrībai, kā minēts Komisijas iniciatīvas Jaunais Eiropas “Bauhaus” pamatvērtībās (11). |
| --- | --- |

29.

Atbalstīt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu piekļuvi ilgtspējīgai, estētiskai un iekļaujošai sporta infrastruktūrai, lai kalpotu sporta aktivitātēm, kā arī kopienām un sabiedrībai, kā minēts Komisijas iniciatīvas Jaunais Eiropas “Bauhaus” pamatvērtībās (11).

| 30. | Apsvērt iespēju izveidot politikas satvarus, pamatnostādnes, ceļvežus un stimulus, lai nodrošinātu, ka privātā un publiskā sporta infrastruktūra kļūst ilgtspējīgāka un piekļūstamāka ikvienam. |
| --- | --- |

30.

Apsvērt iespēju izveidot politikas satvarus, pamatnostādnes, ceļvežus un stimulus, lai nodrošinātu, ka privātā un publiskā sporta infrastruktūra kļūst ilgtspējīgāka un piekļūstamāka ikvienam.

| 31. | Rīcībpolitikā iekļaut parametrus (12) attiecībā uz pienācīgu fizisku un sensorisku piekļūstamību sporta infrastruktūrai, lai izstrādātu tādu sporta infrastruktūru, kas iedzīvotājiem ar īpašām fiziskās piekļūstamības prasībām nodrošina bezšķēršļu piekļuvi sportam. |
| --- | --- |

31.

Rīcībpolitikā iekļaut parametrus (12) attiecībā uz pienācīgu fizisku un sensorisku piekļūstamību sporta infrastruktūrai, lai izstrādātu tādu sporta infrastruktūru, kas iedzīvotājiem ar īpašām fiziskās piekļūstamības prasībām nodrošina bezšķēršļu piekļuvi sportam.

| 32. | Apsvērt iespēju izstrādāt vidisko kritēriju sistēmas, lai pārraudzītu klimata ietekmi uz sporta infrastruktūru visā tās dzīves ciklā, vienlaikus ņemot vērā katra sporta infrastruktūras elementa mērogu. |
| --- | --- |

32.

Apsvērt iespēju izstrādāt vidisko kritēriju sistēmas, lai pārraudzītu klimata ietekmi uz sporta infrastruktūru visā tās dzīves ciklā, vienlaikus ņemot vērā katra sporta infrastruktūras elementa mērogu.

| 33. | Censties integrēt vidiskos un piekļūstamības kritērijus kā pozitīvus kritērijus, kuri ir nosacījums piekļuvei publiskajam finansējumam sporta infrastruktūras plānošanai, būvniecībai un renovācijai, un atbalstīt pasākumus energoefektīviem risinājumiem, kā arī esošās infrastruktūras, resursu un aprites ekonomikas risinājumu izmantošanai un atkalizmantošanai, lai ierobežotu jaunu materiālu izmantošanu un palielinātu to reciklēšanu ekonomikā. |
| --- | --- |

33.

Censties integrēt vidiskos un piekļūstamības kritērijus kā pozitīvus kritērijus, kuri ir nosacījums piekļuvei publiskajam finansējumam sporta infrastruktūras plānošanai, būvniecībai un renovācijai, un atbalstīt pasākumus energoefektīviem risinājumiem, kā arī esošās infrastruktūras, resursu un aprites ekonomikas risinājumu izmantošanai un atkalizmantošanai, lai ierobežotu jaunu materiālu izmantošanu un palielinātu to reciklēšanu ekonomikā.

| 34. | Veicināt sadarbību starp attiecīgajām sporta nozares ieinteresētajām personām un publiskajām iestādēm, tostarp decentralizēto ES fondu vadošajām iestādēm, lai atbalstītu sporta infrastruktūras būvniecību un renovāciju un apzinātu iespējas to līdzfinansēt. |
| --- | --- |

34.

Veicināt sadarbību starp attiecīgajām sporta nozares ieinteresētajām personām un publiskajām iestādēm, tostarp decentralizēto ES fondu vadošajām iestādēm, lai atbalstītu sporta infrastruktūras būvniecību un renovāciju un apzinātu iespējas to līdzfinansēt.

| 35. | Veicināt sporta infrastruktūras kartēšanu, jo īpaši, atbalstot tādu datubāzu izstrādi un izmantošanu, kuras satur statistiku par sporta infrastruktūru (piemēram, ar tiešsaistes platformas starpniecību), un veidojot sporta infrastruktūras pases, lai apkopotu informāciju par dalībvalstīs esošo sporta infrastruktūru un tās īpašībām nolūkā atbalstīt sporta infrastruktūras plānošanu un izvietošanu un maksimāli to izmantot. |
| --- | --- |

35.

Veicināt sporta infrastruktūras kartēšanu, jo īpaši, atbalstot tādu datubāzu izstrādi un izmantošanu, kuras satur statistiku par sporta infrastruktūru (piemēram, ar tiešsaistes platformas starpniecību), un veidojot sporta infrastruktūras pases, lai apkopotu informāciju par dalībvalstīs esošo sporta infrastruktūru un tās īpašībām nolūkā atbalstīt sporta infrastruktūras plānošanu un izvietošanu un maksimāli to izmantot.

| 36. | Palīdzēt izveidot krīzes pārvarēšanas shēmas sporta infrastruktūrai, lai novērstu darbības ierobežojumus, ko rada neparedzēti notikumi, piemēram, Covid-19 pandēmija, dabas katastrofas vai enerģētikas krīzes, un īstenot drošuma un drošības pamatnostādnes, lai aizsargātu visus sporta infrastruktūras lietotājus vai apmeklētājus. |
| --- | --- |

36.

Palīdzēt izveidot krīzes pārvarēšanas shēmas sporta infrastruktūrai, lai novērstu darbības ierobežojumus, ko rada neparedzēti notikumi, piemēram, Covid-19 pandēmija, dabas katastrofas vai enerģētikas krīzes, un īstenot drošuma un drošības pamatnostādnes, lai aizsargātu visus sporta infrastruktūras lietotājus vai apmeklētājus.

| 37. | Atbalstīt sporta infrastruktūras piekļuves šķēršļu apzināšanu un likvidēšanu un veicināt nediskriminējošu piekļuvi visiem neatkarīgi no invaliditātes, vecuma, etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem vai nacionālās vai sociālās izcelsmes, un dalīties paraugpraksē ar citām dalībvalstīm par ilgtspējīgiem pasākumiem. |
| --- | --- |

37.

Atbalstīt sporta infrastruktūras piekļuves šķēršļu apzināšanu un likvidēšanu un veicināt nediskriminējošu piekļuvi visiem neatkarīgi no invaliditātes, vecuma, etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem vai nacionālās vai sociālās izcelsmes, un dalīties paraugpraksē ar citām dalībvalstīm par ilgtspējīgiem pasākumiem.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 38. | Veicināt zināšanu un paraugprakses kopīgošanu, izpētot jaunus tradicionālās plānošanas aspektus, piemēram, degradētu teritoriju un esošo ēku pārveidi un atkārtotu izmantošanu sporta infrastruktūrā, veicināt inovācijas pētniecību, lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu īstenošanu visā sporta infrastruktūras dzīves ciklā, izmantojot programmu “Erasmus+”, un turpināt atbalstīt esošās iniciatīvas, piemēram, ekspertu grupu zaļā sporta jautājumos vai iniciatīvu SHARE. |
| --- | --- |

38.

Veicināt zināšanu un paraugprakses kopīgošanu, izpētot jaunus tradicionālās plānošanas aspektus, piemēram, degradētu teritoriju un esošo ēku pārveidi un atkārtotu izmantošanu sporta infrastruktūrā, veicināt inovācijas pētniecību, lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu īstenošanu visā sporta infrastruktūras dzīves ciklā, izmantojot programmu “Erasmus+”, un turpināt atbalstīt esošās iniciatīvas, piemēram, ekspertu grupu zaļā sporta jautājumos vai iniciatīvu SHARE.

| 39. | Atbalstīt paraugprakses apmaiņu un veicināt iniciatīvas, kas vērstas uz iekļaušanu un vienlīdzīgām iespējām piekļuvē sporta infrastruktūrai. |
| --- | --- |

39.

Atbalstīt paraugprakses apmaiņu un veicināt iniciatīvas, kas vērstas uz iekļaušanu un vienlīdzīgām iespējām piekļuvē sporta infrastruktūrai.

| 40. | Veicināt izpēti attiecībā uz to, kādas ir iespējas ES finansējumu izmantot ilgtspējīgai sporta infrastruktūrai. Regulāri informēt dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas par iespējamām ES finansējuma iespējām ilgtspējīgai sporta infrastruktūrai, lai atvieglotu tās būvniecību un renovāciju un uzlabotu tās piekļūstamību. |
| --- | --- |

40.

Veicināt izpēti attiecībā uz to, kādas ir iespējas ES finansējumu izmantot ilgtspējīgai sporta infrastruktūrai. Regulāri informēt dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas par iespējamām ES finansējuma iespējām ilgtspējīgai sporta infrastruktūrai, lai atvieglotu tās būvniecību un renovāciju un uzlabotu tās piekļūstamību.

| 41. | Apsvērt Eiropas Padomes darbu pie sporta datubāzu un reģistru izstrādes dalībvalstīs ar citiem attiecīgiem rīcībspēkiem, izmantojot paraugprakses un zināšanu apmaiņu un datu – tostarp datu par ietekmi uz vidi, izmantošanu, lielumu un pieejamību – kopīgošanu tās iniciatīvās un priekšlikumos, tostarp ekspertu grupā zaļā sporta jautājumos. |
| --- | --- |

41.

Apsvērt Eiropas Padomes darbu pie sporta datubāzu un reģistru izstrādes dalībvalstīs ar citiem attiecīgiem rīcībspēkiem, izmantojot paraugprakses un zināšanu apmaiņu un datu – tostarp datu par ietekmi uz vidi, izmantošanu, lielumu un pieejamību – kopīgošanu tās iniciatīvās un priekšlikumos, tostarp ekspertu grupā zaļā sporta jautājumos.

| 42. | Ņemt vērā vienlīdzīgu piekļuvi sporta infrastruktūrai saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) (13) 9. un 30. pantu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

42.

Ņemt vērā vienlīdzīgu piekļuvi sporta infrastruktūrai saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) (13) 9. un 30. pantu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

AICINA SPORTA KUSTĪBU UN CITAS ATTIECĪGĀS IEINTERESĒTĀS PERSONAS:

| 43. | Ņemt vērā ilgtspējas kritērijus (14), tostarp paredzamās izmaksas visa dzīves cikla laikā saistībā ar sporta infrastruktūras būvniecību, renovāciju, uzturēšanu un izmantošanu, vienlaikus respektējot tās dažādās formas, kā arī sabiedrības un vides vajadzības un katras atrašanās vietas prasības. |
| --- | --- |

43.

Ņemt vērā ilgtspējas kritērijus (14), tostarp paredzamās izmaksas visa dzīves cikla laikā saistībā ar sporta infrastruktūras būvniecību, renovāciju, uzturēšanu un izmantošanu, vienlaikus respektējot tās dažādās formas, kā arī sabiedrības un vides vajadzības un katras atrašanās vietas prasības.

| 44. | Ja iespējams, veikt ietekmes uz vidi novērtējumu, lai novērtētu sporta infrastruktūras būvniecības, renovācijas un ekspluatācijas ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

44.

Ja iespējams, veikt ietekmes uz vidi novērtējumu, lai novērtētu sporta infrastruktūras būvniecības, renovācijas un ekspluatācijas ietekmi uz vidi.

| 45. | Kad vien iespējams, apsvērt iespēju atkārtoti izmantot esošo infrastruktūru un resursus un izmantot aprites ekonomikas risinājumus, lai ierobežotu jaunu materiālu izmantošanu un palielinātu to reciklēšanu ekonomikā. |
| --- | --- |

45.

Kad vien iespējams, apsvērt iespēju atkārtoti izmantot esošo infrastruktūru un resursus un izmantot aprites ekonomikas risinājumus, lai ierobežotu jaunu materiālu izmantošanu un palielinātu to reciklēšanu ekonomikā.

| 46. | Izmantot sporta infrastruktūras potenciālu un tās daudzfunkcionālās iezīmes, lai maksimāli palielinātu tās izmantošanu sportam un arī lai kalpotu kopienām. |
| --- | --- |

46.

Izmantot sporta infrastruktūras potenciālu un tās daudzfunkcionālās iezīmes, lai maksimāli palielinātu tās izmantošanu sportam un arī lai kalpotu kopienām.

| 47. | Sadarbībā ar valsts iestādēm veicināt bezšķēršļu piekļuvi sporta infrastruktūrai, izmantojot dažādus transporta veidus, piemēram, sabiedrisko transportu vai aktīvus mobilitātes veidus (piemēram, iešanu kājām vai braukšanu ar velosipēdu). |
| --- | --- |

47.

Sadarbībā ar valsts iestādēm veicināt bezšķēršļu piekļuvi sporta infrastruktūrai, izmantojot dažādus transporta veidus, piemēram, sabiedrisko transportu vai aktīvus mobilitātes veidus (piemēram, iešanu kājām vai braukšanu ar velosipēdu).

| 48. | Veicināt ilgtspējīgas un īsas piegādes ķēdes un ilgtspējīgus kritērijus darbuzņēmējiem rīkotajos konkursos par sporta infrastruktūras būvniecību, renovāciju un uzturēšanu. |
| --- | --- |

48.

Veicināt ilgtspējīgas un īsas piegādes ķēdes un ilgtspējīgus kritērijus darbuzņēmējiem rīkotajos konkursos par sporta infrastruktūras būvniecību, renovāciju un uzturēšanu.

| 49. | Nodrošināt, ka tiek respektētas visu to cilvēku vispārējās cilvēktiesības un darba tiesības, kurus skar sporta infrastruktūras būvniecība un renovācija. |
| --- | --- |

49.

Nodrošināt, ka tiek respektētas visu to cilvēku vispārējās cilvēktiesības un darba tiesības, kurus skar sporta infrastruktūras būvniecība un renovācija.

| 50. | Aizsargāt cilvēkus, faunu un floru, kā arī augsni sporta infrastruktūras būvlaukumu tuvumā. |
| --- | --- |

50.

Aizsargāt cilvēkus, faunu un floru, kā arī augsni sporta infrastruktūras būvlaukumu tuvumā.

| 51. | Apsvērt iespēju integrēt resursu un atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, lai samazinātu ūdens, enerģijas un citu resursu patēriņu, veicinātu ilgtspējīgu un atbildīgu patēriņu un samazinātu izdevumus. Izglītot lietotājus, darbiniekus un apmeklētājus par sporta infrastruktūras atbildīgu izmantošanu, lai pagarinātu tās kalpošanas laiku un pasargātu dabas resursus. Popularizēt īstenoto ilgtspējas pasākumu sniegtās priekšrocības un saikni starp resursu taupīšanu un sporta infrastruktūras ietekmes uz vidi samazināšanu. |
| --- | --- |

51.

Apsvērt iespēju integrēt resursu un atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, lai samazinātu ūdens, enerģijas un citu resursu patēriņu, veicinātu ilgtspējīgu un atbildīgu patēriņu un samazinātu izdevumus. Izglītot lietotājus, darbiniekus un apmeklētājus par sporta infrastruktūras atbildīgu izmantošanu, lai pagarinātu tās kalpošanas laiku un pasargātu dabas resursus. Popularizēt īstenoto ilgtspējas pasākumu sniegtās priekšrocības un saikni starp resursu taupīšanu un sporta infrastruktūras ietekmes uz vidi samazināšanu.

| 52. | Palīdzēt izveidot krīzes pārvarēšanas shēmas sporta infrastruktūrai, lai novērstu darbības ierobežojumus, ko rada neparedzēti notikumi, piemēram, Covid-19 pandēmija, dabas katastrofas vai enerģētikas krīzes, un īstenot drošuma un drošības pamatnostādnes, lai garantētu visu sporta infrastruktūras lietotāju vai apmeklētāju drošību. |
| --- | --- |

52.

Palīdzēt izveidot krīzes pārvarēšanas shēmas sporta infrastruktūrai, lai novērstu darbības ierobežojumus, ko rada neparedzēti notikumi, piemēram, Covid-19 pandēmija, dabas katastrofas vai enerģētikas krīzes, un īstenot drošuma un drošības pamatnostādnes, lai garantētu visu sporta infrastruktūras lietotāju vai apmeklētāju drošību.

| 53. | Organizējot sporta pasākumus iekštelpās un ārpus telpām, sporta infrastruktūras un ar pasākumiem saistītas infrastruktūras izmantošanā rīkoties atbildīgi, pēc iespējas izvairoties no vidiskajiem traucējumiem vai mazinot šādu traucējumu sekas. |
| --- | --- |

53.

Organizējot sporta pasākumus iekštelpās un ārpus telpām, sporta infrastruktūras un ar pasākumiem saistītas infrastruktūras izmantošanā rīkoties atbildīgi, pēc iespējas izvairoties no vidiskajiem traucējumiem vai mazinot šādu traucējumu sekas.

| 54. | Atvieglot personu ar invaliditāti piekļuvi sporta infrastruktūrai un ievērot attiecīgās valsts un starptautiskās pamatnostādnes un ieteikumus. |
| --- | --- |

54.

Atvieglot personu ar invaliditāti piekļuvi sporta infrastruktūrai un ievērot attiecīgās valsts un starptautiskās pamatnostādnes un ieteikumus.

| 55. | Attiecīgā gadījumā aktīvi izmantot sporta datubāzes un dot tajās ieguldījumu, lai sniegtu un iegūtu attiecīgus datus par sporta infrastruktūras īpašībām un atrašanās vietu. |
| --- | --- |

55.

Attiecīgā gadījumā aktīvi izmantot sporta datubāzes un dot tajās ieguldījumu, lai sniegtu un iegūtu attiecīgus datus par sporta infrastruktūras īpašībām un atrašanās vietu.

---

(1)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) izstrādāta definīcija: “tādu personu grupas, kas saskaras ar augstāku nabadzības, sociālās atstumtības, diskriminācijas un vardarbības risku nekā pārējie iedzīvotāji un kas cita starpā ietver etniskās minoritātes, migrantus, personas ar invaliditāti, izolētus vecus cilvēkus un bērnus”.

(2)  Apvienoto Nāciju Organizācija, “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, A/RES/70/1.

(3)  ANO satvars “Sports klimata rīcībai”, 2018. gads.

(4)  Jo īpaši infrastruktūras būvniecība, ekspluatācija, uzturēšana un arī nojaukšana.

(5)  Vācijas Federālais sporta zinātnes institūts, Pamatnostādnes par ilgtspējīgu sporta objektu būvniecību, kritēriji ilgtspējīgu sporta zāļu būvniecībai, 2021. gads.

(6)  Šajos Padomes secinājumos “aktīvs dizains” ir celtniecības un plānošanas principu kopums, kas veicina fizisko aktivitāti.

(7)  Eurostat 39/2019, Rekordaugsti reciklēšanas rādītāji un reciklēto materiālu izmantošana ES.

(8)  UNESCO, Starptautiskā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta harta, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015. gads.

(9)  Eiropas Komisija, Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam, 2021. gads.

(10)  Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts “Inovatīvas prakses apzināšana Eiropas Savienībā, lai popularizētu sportu ārpus tradicionālajām struktūrām”. Galīgais ziņojums Eiropas Komisijai, Publikāciju birojs, 2021. gads.

(11)  Eiropas Komisija, Jaunais Eiropas “Bauhaus”, COM(2021) 573 final.

(12)  Piemēram, parametri, kas minēti Starptautiskās Paraolimpiskās komitejas Piekļūstamības rokasgrāmatā.

(13)  Apvienoto Nāciju Organizācija, Ekonomikas un sociālo lietu departaments, Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, 2006. gads.

(14)  “Ilgtspējas kritēriji” ietver šādus rādītājus: ekoloģiskā kvalitāte, sociālā un kultūras un funkcionālā kvalitāte, ekonomiskā kvalitāte, tehniskā kvalitāte, procesa kvalitāte, atrašanās vietas kvalitātes un sporta funkcionālā kvalitāte.

---

PIELIKUMA

ATSAUCES DOKUMENTI

Eiropas Savienības Padome

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par to, kā ar sporta palīdzību veicināt ES kopīgās vērtības, 2018/C 196/06.

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam, 2019/C 192/06.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2021. gada 1. janvāris–2024. gada 30. jūnijs), 2020/C 419/01.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par fizisko aktivitāti visa mūža garumā 2021/C 501 I/01.

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai”, 2022/C 170/01.

Citas atsauces

Apvienoto Nāciju Organizācija, Ekonomikas un sociālo lietu departaments, Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), 2006. gads.

Eiropas Komisija, Baltā grāmata par sportu, COM/2007/0391 final.

UNESCO, Starptautiskā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta harta, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015. gads.

Eiropas Komisija: Personu ar invaliditāti piekļuves sportam kartēšana: ziņojums Eiropas Komisijai, Publikāciju Birojs, 2018. gads.

Apvienoto Nāciju Organizācija, “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, A/RES/70/1.

Apvienoto Nāciju Organizācija, satvars “Sports klimata rīcībai”, 2018. gads.

Eurostat 39/2019, Rekordaugsti reciklēšanas rādītāji un reciklēto materiālu izmantošana ES, 2019. gads.

Eiropas Komisija, iniciatīva SHARE – sporta ieguldījums reģionālajā attīstībā, izmantojot kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam, 2020. gads.

Starptautiskā Paraolimpiskā komiteja, Piekļūstamības rokasgrāmata, 2020. gads.

Vācijas Federālais sporta zinātnes institūts, Pamatnostādnes par ilgtspējīgu sporta objektu būvniecību, kritēriji ilgtspējīgu sporta zāļu būvniecībai, 2021. gads.

Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, Inovatīvas prakses apzināšana Eiropas Savienībā, lai popularizētu sportu ārpus tradicionālajām struktūrām: galīgais ziņojums Eiropas Komisijai, Publikāciju Birojs, 2021. gads.

Eiropas Komisija, Līdztiesības savienība, Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam, 2021. gads.

Eiropas Komisija, Jaunais Eiropas “Bauhaus”, COM(2021) 573 final.

Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts, Ceļā uz kopīgu arhitektūras kultūru: ieguldījums augstas kvalitātes dzīves vidē ikvienam: ES dalībvalstu ekspertu grupas OMC (Open Method of Coordination) ziņojums, Publikāciju birojs, 2021. gads.

Eiropas Padome, Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2021)5 dalībvalstīm par pārskatīto Eiropas Sporta hartu, ko Ministru komiteja pieņēma 2021. gada 13. oktobrī ministru vietnieku 1414. sanāksmē.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/8

---

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

(2022/C 494/02)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1) 36. panta 2. punktā ir minēts, ka “valde pēc izpilddirektora priekšlikuma izstrādā publiski pieejamu sarakstu, kurā iekļauj kompetentās organizācijas, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas individuāli vai tīklā var palīdzēt Iestādei īstenot tās misiju”.

Šo sarakstu EFSA valde pirmoreiz izstrādāja 2006. gada 19. decembrī, un kopš tā laika

| i. | pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu); |
| --- | --- |

i.

pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu);

| ii. | to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts. |
| --- | --- |

ii.

to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts.

Attiecīgā informācija ir pieejama šādās EFSA tīmekļa vietnes saitēs:

| i. | jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2022. gada 15. decembrī –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; |
| --- | --- |

i.

jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2022. gada 15. decembrī –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting;

| ii. | kompetento organizāciju aktuālais saraksts: http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

kompetento organizāciju aktuālais saraksts: http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA regulāri atjaunina šo paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz tīmekļa vietņu saitēm.

Lai saņemtu sīkāku informāciju, rakstiet uz Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 01.02.2002., 1. lpp.).

(2)  Komisijas 2004. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2230/2004 par Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kas ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē (OV L 379, 24.12.2004., 64. lpp.), ar jaunākajiem grozījumiem).

---

Eiropas Komisija

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/9

---

Komisijas paziņojums – Savienības veterināro zāļu acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām

(2022/C 494/03)

ATRUNA

Šā norādījumu paziņojuma mērķis ir sekmēt ES veterināro zāļu acquis piemērošanu tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām. Šā paziņojuma mērķis ir palīdzēt iestādēm un operatoriem, tomēr Savienības tiesību autoritatīvu interpretāciju ir kompetenta sniegt tikai Eiropas Savienības Tiesa.

1.   Tiesiskais regulējums un citi būtiski apsvērumi

2020. gada 1. februārī Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības un tādējādi kļuva par trešo valsti (1). Izstāšanās līgumā (2) ir paredzēts pārejas periods, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī.

Pēc pārejas perioda beigām Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei vairs nav piemērojamas, savukārt piemērojams kļuva Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Ī/ZĪ protokols”), kas ir Izstāšanās līguma neatņemama daļa.

Saskaņā ar Ī/ZĪ protokola 5. panta 4. punktu un 2. pielikuma 20. punktu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju ir piemērojami Savienības farmācijas jomas acquis, tai skaitā Direktīva 2001/82/EK (3) un Regula (ES) 2019/6 (4), kā arī Savienības tiesību akti, kas īsteno, groza vai aizstāj minētos tiesību aktus.

Praksē, ciktāl tas attiecas uz veterinārajām zālēm, tas nozīmē, ka:

| — | Ziemeļīrijas tirgū laistām veterinārajām zālēm (kas ir iepriekš minēto tiesību aktu darbības jomā) ir jāatbilst Savienības tiesībās noteiktajām regulatīvajām prasībām; |
| --- | --- |

—

Ziemeļīrijas tirgū laistām veterinārajām zālēm (kas ir iepriekš minēto tiesību aktu darbības jomā) ir jāatbilst Savienības tiesībās noteiktajām regulatīvajām prasībām;

| — | Ziemeļīrijas tirgū laistām veterinārajām zālēm jābūt ar derīgu tirdzniecības atļauju, kuru izdevusi Komisija (ES mēroga atļauja) vai Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes attiecībā uz Ziemeļīriju un kuras turētājs atrodas Savienībā vai Ziemeļīrijā; |
| --- | --- |

—

Ziemeļīrijas tirgū laistām veterinārajām zālēm jābūt ar derīgu tirdzniecības atļauju, kuru izdevusi Komisija (ES mēroga atļauja) vai Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes attiecībā uz Ziemeļīriju un kuras turētājs atrodas Savienībā vai Ziemeļīrijā;

| — | veterināro zāļu pārvietošana no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, uz Ziemeļīriju vai Savienību ir imports piemērojamo Savienības tiesību nozīmē; |
| --- | --- |

—

veterināro zāļu pārvietošana no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, uz Ziemeļīriju vai Savienību ir imports piemērojamo Savienības tiesību nozīmē;

| — | veterināro zāļu pārvietošana no Savienības vai Ziemeļīrijas uz tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai jebkuru citu trešo valsti ir eksports piemērojamo Savienības tiesību nozīmē; |
| --- | --- |

—

veterināro zāļu pārvietošana no Savienības vai Ziemeļīrijas uz tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai jebkuru citu trešo valsti ir eksports piemērojamo Savienības tiesību nozīmē;

| — | Apvienotās Karalistes iestāžu izdotās tirdzniecības atļaujas Savienībā principā nav derīgas; tās ir derīgas tikai Ziemeļīrijā, ja tās izdotas saskaņā ar piemērojamām Savienības tiesībām (sk. Ī/ZĪ protokola 7. panta 3. punktu); |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes iestāžu izdotās tirdzniecības atļaujas Savienībā principā nav derīgas; tās ir derīgas tikai Ziemeļīrijā, ja tās izdotas saskaņā ar piemērojamām Savienības tiesībām (sk. Ī/ZĪ protokola 7. panta 3. punktu);

| — | visām ar veterināro zāļu piegādēm saistītām darbībām, kas Savienībā jāveic (piemēram, partiju testēšanai), lai ļautu laist tirgū zāles saskaņā ar Savienības tiesībām, jānotiek Savienībā vai Ziemeļīrijā; citās Apvienotās Karalistes daļās, kas nav Ziemeļīrija, drīkst notikt tikai darbības, ko drīkst veikt trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

visām ar veterināro zāļu piegādēm saistītām darbībām, kas Savienībā jāveic (piemēram, partiju testēšanai), lai ļautu laist tirgū zāles saskaņā ar Savienības tiesībām, jānotiek Savienībā vai Ziemeļīrijā; citās Apvienotās Karalistes daļās, kas nav Ziemeļīrija, drīkst notikt tikai darbības, ko drīkst veikt trešās valstīs.

Kopš 2017. gada Komisija un Eiropas Zāļu aģentūra aktīvi izplata informāciju, lai pievērstu attiecīgo ieinteresēto personu uzmanību Apvienotās Karalistes izstāšanās ietekmei un brīdinātu tās par nepieciešamību pirms pārejas perioda beigām savlaicīgi pielāgoties. Nepieciešamās izmaiņas ir izskaidrotas Brexit sagatavotības paziņojumos par zālēm, kuros jaunākie grozījumi izdarīti un publicēti 2020. gada 13. martā (5).

Tomēr pārejas perioda beigās operatoriem konkrētos tirgos, kas vēsturiski ir bijuši atkarīgi no veterināro zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām (t. i., Kipra, Īrija, Malta un Ziemeļīrija) (6), joprojām ir vajadzīgs papildu laiks, lai pielāgotu piegādes ķēdes un ņemtu vērā pārejas perioda beigas. Šā iemesla dēļ un ņemot vērā to, ka par būtisku tika uzskatīts panākt, lai Savienības veterināro zāļu jomas acquis tiktu īstenots un tā izpilde tiktu panākta tādā veidā, lai novērstu veterināro zāļu deficītu un nodrošinātu augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kā tas paredzēts Savienības tiesībās, 2021. gada 25. janvārī Komisija pieņēma paziņojumu, kurā skaidrots, kā tā līdz 2021. gada 31. decembrim piemēros ES veterināro zāļu acquis tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām (7).

2021. gada beigās bija skaidrs, ka situācija tirgos, kuri vēsturiski ir bijuši atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām (t. i., Kiprā, Īrijā, Maltā un Ziemeļīrijā), joprojām ir sarežģīta. Tāpēc 2021. gada 29. decembrī Komisija pieņēma “Komisijas paziņojumu — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām” (8), ko attiecībā uz veterinārajām zālēm piemēro līdz 2022. gada 31. decembrim.

Laikposms, uz kuru attiecas šis paziņojums veterināro zāļu sakarā, tagad tuvojas beigām, bet veterināro zāļu piegādes ķēdes vēl nav pielāgotas. Tāpēc pašreizējos apstākļos joprojām pastāv veterināro zāļu deficīta risks tirgos, kuri vēsturiski ir bijuši atkarīgi no zāļu piegādēm no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām.

2.   Līdzšinējas prakses, kas minēta “Komisijas paziņojumā — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām”, turpināšana

Lai nodrošinātu veterināro zāļu nepārtrauktas piegādes Kiprai, Īrijai, Maltai un Ziemeļīrijai, attiecībā uz šīm zālēm pēdējo reizi ir jāpagarina prakses, kas izklāstītas Komisijas 2021. gada paziņojumā “Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām” (2021 C524/02). Šis pagarinājums ir piešķirts līdz 2025. gada 31. decembrim.

3.   Rīcības plāns

Šā pielikuma 2. iedaļā minētās prakses turpināšanu var pamatot tikai tad, ja tiek ieviesti pasākumi, kas nodrošina, ka ne vēlāk kā 2025. gada 31. decembrī veterināro zāļu piegāde Kiprai, Īrijai, Maltai un Ziemeļīrijai pilnībā atbilst Savienības acquis par veterinārajām zālēm un Ī/ZĪ protokola noteikumiem. Šādi pasākumi attiecas uz operatoriem, kuri pašlaik ir iesaistīti veterināro zāļu piegādē Kiprai, Īrijai, Maltai un Ziemeļīrijai, kā arī uz šo teritoriju valsts kompetentajām iestādēm, kurām būtu jāizpēta alternatīvas, lai veiktu nepieciešamos pasākumus nolūkā nodrošināt attiecīgo veterināro zāļu pieejamību, kas pilnībā atbilst piemērojamajam Savienības acquis par veterinārajām zālēm un Ī/ZĪ protokola noteikumiem.

Šajā nolūkā Kipras, Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes attiecībā uz Ziemeļīriju izpilda šādus pienākumus:

| a) | identificē veterinārās zāles, kuru piegādes attiecīgo valstu teritorijā būtu apdraudētas, ja netiktu turpināta līdzšinējā prakse, kas minēta “Komisijas paziņojumā — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām”.
  Attiecīgo veterināro zāļu sarakstu 4. iedaļā noteiktajā formātā iesniedz Komisijai vēlākais līdz 2023. gada 28. februārim; |
| --- | --- |

a)

identificē veterinārās zāles, kuru piegādes attiecīgo valstu teritorijā būtu apdraudētas, ja netiktu turpināta līdzšinējā prakse, kas minēta “Komisijas paziņojumā — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām”.

Attiecīgo veterināro zāļu sarakstu 4. iedaļā noteiktajā formātā iesniedz Komisijai vēlākais līdz 2023. gada 28. februārim;

| b) | sniedz informāciju par pasākumiem, ko veiks attiecīgie operatori un/vai kompetentās iestādes, lai nodrošinātu, ka a) apakšpunktā minēto veterināro zāļu piegādes atbilst Savienības veterināro zāļu acquis un Ī/ZĪ protokola noteikumiem, tai skaitā par šādu pasākumu īstenošanas termiņiem.
  Šo informāciju 4. iedaļā noteiktajā formātā iesniedz Komisijai vēlākais līdz 2023. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

b)

sniedz informāciju par pasākumiem, ko veiks attiecīgie operatori un/vai kompetentās iestādes, lai nodrošinātu, ka a) apakšpunktā minēto veterināro zāļu piegādes atbilst Savienības veterināro zāļu acquis un Ī/ZĪ protokola noteikumiem, tai skaitā par šādu pasākumu īstenošanas termiņiem.

Šo informāciju 4. iedaļā noteiktajā formātā iesniedz Komisijai vēlākais līdz 2023. gada 30. septembrim;

| c) | līdz 2024. gada 31. janvārim un pēc tam reizi trijos mēnešos iesniedz Komisijai progresa ziņojumus par b) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.
  Komisija kopā ar Kipras, Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm attiecībā uz Ziemeļīriju regulāri uzraudzīs panākto progresu un sadarbosies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

c)

līdz 2024. gada 31. janvārim un pēc tam reizi trijos mēnešos iesniedz Komisijai progresa ziņojumus par b) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

Komisija kopā ar Kipras, Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm attiecībā uz Ziemeļīriju regulāri uzraudzīs panākto progresu un sadarbosies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

4.   Ziņošanas formāts

| Produkta nosaukums | Aktīvā viela | Tirdzniecības atļaujas turētājs | Plānotie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Produkta nosaukums

Aktīvā viela

Tirdzniecības atļaujas turētājs

Plānotie pasākumi

---

(1)  Trešā valsts ir valsts, kas nav ES dalībvalsts.

(2)  Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.) (“Izstāšanās līgums”).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Šie tirgi paziņojumā ir izcelti, ņemot vērā to vēsturisko atkarību no Apvienotās Karalistes tirgus sevis apgādāšanā ar veterinārajām zālēm un to, ka liela daļa šajos tirgos importēto zāļu ir no Apvienotās Karalistes.

(7)  Komisijas paziņojums — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no Lielbritānijas vai caur Lielbritāniju, pēc pārejas perioda beigām, 2021/C 27/08, OV C 27, 25.1.2021., 11. lpp.

(8)  Komisijas paziņojums — Savienības farmācijas jomas acquis piemērošana tirgos, kas vēsturiski ir atkarīgi no zāļu piegādes no tām Apvienotās Karalistes daļām, kas nav Ziemeļīrija, vai caur šīm Apvienotās Karalistes daļām, 2021/C 524/02, OV C 524, 29.12.2021., 2. lpp.

---

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 27. decembris

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0624 |
| JPY | Japānas jena | 141,68 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4366 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88333 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,1285 |
| CHF | Šveices franks | 0,9885 |
| ISK | Islandes krona | 152,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,4895 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,260 |
| HUF | Ungārijas forints | 401,65 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6683 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9270 |
| TRY | Turcijas lira | 19,8799 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5770 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4384 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2874 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6916 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4300 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 349,85 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,3181 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3994 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5375 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 620,58 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6990 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,356 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,775 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6035 |
| MXN | Meksikas peso | 20,5515 |
| INR | Indijas rūpija | 88,0808 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0624

JPY

Japānas jena

141,68

DKK

Dānijas krona

7,4366

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88333

SEK

Zviedrijas krona

11,1285

CHF

Šveices franks

0,9885

ISK

Islandes krona

152,30

NOK

Norvēģijas krona

10,4895

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,260

HUF

Ungārijas forints

401,65

PLN

Polijas zlots

4,6683

RON

Rumānijas leja

4,9270

TRY

Turcijas lira

19,8799

AUD

Austrālijas dolārs

1,5770

CAD

Kanādas dolārs

1,4384

HKD

Hongkongas dolārs

8,2874

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6916

SGD

Singapūras dolārs

1,4300

KRW

Dienvidkorejas vona

1 349,85

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,3181

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3994

HRK

Horvātijas kuna

7,5375

IDR

Indonēzijas rūpija

16 620,58

MYR

Malaizijas ringits

4,6990

PHP

Filipīnu peso

59,356

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,775

BRL

Brazīlijas reāls

5,6035

MXN

Meksikas peso

20,5515

INR

Indijas rūpija

88,0808

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/13

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 494/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Altarea (Francija), |
| --- | --- |

—

Altarea (Francija),

| — | Carrefour SA (“Carrefour”, Francija), |
| --- | --- |

—

Carrefour SA (“Carrefour”, Francija),

| — | SNC Altacar Sartrouville (Francija), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Francija),

| — | SNC Altacar Nantes (Francija). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Francija).

Altarea un Carrefour Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār diviem pilnfunkciju kopuzņēmumiem SNC Altacar Sartrouville un SNC Altacar Nantes.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas divos jaunizveidotos kopuzņēmumos.

2.

| — | Altarea ir galvenais mātesuzņēmums, kas darbojas ar nekustamo īpašumu saistītā nozarē Francijā un, mazākā mērā, Spānijā un Itālijā (mājokļiem vai birojiem paredzēta nekustamā īpašuma attīstīšana, tirdzniecības centru turēšana īpašumā vai pārvaldīšana savā vārdā, biroju pārvaldīšana savā vārdā, tirdzniecības centru pārvaldīšana trešo personu vārdā, nekustamā īpašuma un nekustamā īpašuma darījumu pārvaldība), |
| --- | --- |

—

Altarea ir galvenais mātesuzņēmums, kas darbojas ar nekustamo īpašumu saistītā nozarē Francijā un, mazākā mērā, Spānijā un Itālijā (mājokļiem vai birojiem paredzēta nekustamā īpašuma attīstīšana, tirdzniecības centru turēšana īpašumā vai pārvaldīšana savā vārdā, biroju pārvaldīšana savā vārdā, tirdzniecības centru pārvaldīšana trešo personu vārdā, nekustamā īpašuma un nekustamā īpašuma darījumu pārvaldība),

| — | Carrefour ir galvenais mātesuzņēmums, kas darbojas mazumtirdzniecības (galvenokārt pārtikas mazumtirdzniecības) nozarē, jo īpaši, izmantojot dižveikalus, lielveikalus, vietējos veikalus, veikalus “cash and carry” un tiešsaistes tirdzniecības pakalpojumus. Mazākā mērā Carrefour grupa darbojas arī nekustamā īpašuma pakalpojumu nozarē, |
| --- | --- |

—

Carrefour ir galvenais mātesuzņēmums, kas darbojas mazumtirdzniecības (galvenokārt pārtikas mazumtirdzniecības) nozarē, jo īpaši, izmantojot dižveikalus, lielveikalus, vietējos veikalus, veikalus “cash and carry” un tiešsaistes tirdzniecības pakalpojumus. Mazākā mērā Carrefour grupa darbojas arī nekustamā īpašuma pakalpojumu nozarē,

| — | SNC Altacar Sartrouville ir sabiedrība, kurai piederēs un kura pārvaldīs tirdzniecības centru “Robert Schuman”, kas atrodas Sartruvilā (78500), Francijā, |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville ir sabiedrība, kurai piederēs un kura pārvaldīs tirdzniecības centru “Robert Schuman”, kas atrodas Sartruvilā (78500), Francijā,

| — | SNC Altacar Nantes ir sabiedrība, kurai piederēs un kura pārvaldīs tirdzniecības centru “La Beaujoire”, kas atrodas Nantē (44300), Francijā. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes ir sabiedrība, kurai piederēs un kura pārvaldīs tirdzniecības centru “La Beaujoire”, kas atrodas Nantē (44300), Francijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 494/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Stellantis N.V. (“Stellantis”, Nīderlande), |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. (“Stellantis”, Nīderlande),

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (“Hon Hai”, Taivāna). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (“Hon Hai”, Taivāna).

Stellantis un Hon Hai Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu (“JV”, Nīderlande).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Stellantis ir pasaules mēroga autobūves grupa, kas visā pasaulē nodarbojas ar automobiļu, to sastāvdaļu un ražošanas sistēmu projektēšanu, inženieriju, ražošanu, izplatīšanu un pārdošanu, |
| --- | --- |

—

Stellantis ir pasaules mēroga autobūves grupa, kas visā pasaulē nodarbojas ar automobiļu, to sastāvdaļu un ražošanas sistēmu projektēšanu, inženieriju, ražošanu, izplatīšanu un pārdošanu,

| — | Hon Hai sniedz elektroniskos ražošanas pakalpojumus, kas saistīti ar datoriem, komunikācijām un plaša patēriņa elektroniku. |
| --- | --- |

—

Hon Hai sniedz elektroniskos ražošanas pakalpojumus, kas saistīti ar datoriem, komunikācijām un plaša patēriņa elektroniku.

3.

| — | JV būs jauns kopuzņēmums, izveidots, lai attīstītu pusvadītājus automobiļu tirgum un pildītu visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas. |
| --- | --- |

—

JV būs jauns kopuzņēmums, izveidots, lai attīstītu pusvadītājus automobiļu tirgum un pildītu visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 28.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 494/17

---

Procesuālo garantiju kontroliera LĒMUMS, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai

(2022/C 494/07)

PROCESUĀLO GARANTIJU KONTROLIERIS,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1), un jo īpaši tās 9.a un 9.b pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, (2)

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu un ievērotu procesuālās garantijas un pamattiesības, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (3), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, izveido iekšējo struktūrvienību – procesuālo garantiju kontrolieris (“Kontrolieris”). Kontrolieris izskata sūdzības par to, kā OLAF ievēro procesuālās garantijas, un sūdzības, kas iesniegtas, pamatojoties uz OLAF veiktajām izmeklēšanām piemērojamo noteikumu, īpaši procedūras noteikumu un pamattiesību, pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu un ievērotu procesuālās garantijas un pamattiesības, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (3), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, izveido iekšējo struktūrvienību – procesuālo garantiju kontrolieris (“Kontrolieris”). Kontrolieris izskata sūdzības par to, kā OLAF ievēro procesuālās garantijas, un sūdzības, kas iesniegtas, pamatojoties uz OLAF veiktajām izmeklēšanām piemērojamo noteikumu, īpaši procedūras noteikumu un pamattiesību, pārkāpumiem.

| (2) | Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 9.b panta 11. punkts prasa, ka Kontrolieris pēc apspriešanās ar OLAF Uzraudzības komiteju (4) pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 9.b panta 11. punkts prasa, ka Kontrolieris pēc apspriešanās ar OLAF Uzraudzības komiteju (4) pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai.

| (3) | Apspriešanās ar OLAF Uzraudzības komiteju notika 2022. gada 29. septembrī, |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar OLAF Uzraudzības komiteju notika 2022. gada 29. septembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. Pants

Definīcijas

Šajā lēmumā, neskarot Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (“OLAF regula”) sniegtās definīcijas, piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “OLAF izmeklēšana” ir administratīva izmeklēšana, ko veic OLAF, pamatojoties uz OLAF regulas 3., 4. pantu, 12.e panta 1. punkta c) apakšpunktu un/vai 12.f pantu; |
| --- | --- |

(1)

“OLAF izmeklēšana” ir administratīva izmeklēšana, ko veic OLAF, pamatojoties uz OLAF regulas 3., 4. pantu, 12.e panta 1. punkta c) apakšpunktu un/vai 12.f pantu;

| (2) | “attiecīgā persona” ir jebkura persona vai uzņēmējs, uz kuru attiecas OLAF izmeklēšana; |
| --- | --- |

(2)

“attiecīgā persona” ir jebkura persona vai uzņēmējs, uz kuru attiecas OLAF izmeklēšana;

| (3) | “liecinieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas var sniegt Kontrolierim informāciju, kas ir būtiska, lai noskaidrotu faktus, kas saistīti ar neizskatītu sūdzību. |
| --- | --- |

(3)

“liecinieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas var sniegt Kontrolierim informāciju, kas ir būtiska, lai noskaidrotu faktus, kas saistīti ar neizskatītu sūdzību.

2. Pants

Priekšmets un principi

1.   Šis lēmums nosaka noteikumus, kas pildāmi attiecībā uz tādu sūdzību iesniegšanu, apstrādi un turpmākiem pasākumiem, kuras Kontrolierim iesniedz uz OLAF regulas 9.b panta pamata.

2.   Kontrolieris izskata sūdzības neatkarīgi, arī neatkarīgi no OLAF un Uzraudzības komitejas, neiejaucoties notiekošo OLAF izmeklēšanu veikšanā.

3.   Kontrolierim ir saistoši ES tiesību aktu vispārējie principi, kā arī taisnīguma un labas pārvaldības principi.

4.   Uzraudzības komitejas sekretariāts (“Sekretariāts”) sniedz Kontrolierim visu administratīvo un juridisko atbalstu, kas vajadzīgs sūdzību mehānisma nolūkiem. Proti, Sekretariāts pilda administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar sūdzību izskatīšanas procesu, piemēram, sūdzību un saistīto dokumentu reģistrēšana, administratīvā sarakste un dokumentu apmaiņa ar pusēm.

3. Pants

Sūdzību iesniegšana

1.   Sūdzības iesniedz rakstiski – elektroniski vai pa pastu. Sūdzības iesniedzēji tiek ļoti mudināti izmantot sūdzības veidlapu, kas pieejama Kontroliera tīmekļa vietnē. Sūdzības iesniedzējiem ir tiesības tikt pārstāvētiem un/vai izmantot pašu izvēlētas personas palīdzību.

2.   Sūdzības iesniedzējs var lietot kādu no ES oficiālajām valodām. Kontrolieris ar sūdzības iesniedzēju sazinās minētajā valodā. Kamēr nepieciešamie dokumenti tiek tulkoti sūdzības valodā, Kontrolieris, lai paātrinātu procedūru, pēc vajadzības var vienoties ar sūdzības iesniedzēju sarakstīties citā ES oficiālajā valodā.

3.   Sūdzībā skaidri ir norādīta i) sūdzības iesniedzēja identitāte, ii) sūdzības priekšmets un, ja iespējams, iii) atsauce uz OLAF izmeklēšanas lietu, uz kuru attiecas sūdzība. Sūdzība īpaši ietver: i) attiecīgo faktu skaidru un kodolīgu izklāstu un ii) skaidru un kodolīgu procesuālo garantiju un/vai OLAF izmeklēšanām piemērojamo noteikumu iespējamā(-o) pārkāpuma(-u) aprakstu. Iepriekš minētā informācija ir pietiekama, lai Kontrolieris varētu noteikt sūdzības tvērumu. Ja vajadzīgs, sūdzības iesniedzējs sūdzībai var pievienot attiecīgus apliecinošus dokumentus.

4.   Kontrolierim iesniegtās sūdzības neietekmē tiesvedības termiņus. Tās neaptur tās izmeklēšanas veikšanu, uz kuru attiecas sūdzība.

4. Pants

Sūdzību reģistrēšana

1.   Sūdzības reģistrē vēlākais nākamajā darbdienā pēc sūdzības saņemšanas dienas, un tām piešķir unikālu sūdzības numuru.

2.   Pēc reģistrēšanas Kontrolieris nosūta sūdzības iesniedzējam saņemšanas apstiprinājumu un vienlaikus sūdzību pārsūta OLAF ģenerāldirektoram.

5. Pants

Sākotnējā apstrāde

1.   Kontrolieris desmit darbdienu laikā no reģistrēšanas dienas konstatē, vai sūdzība ir pieņemama.

2.   Kontrolieris noraida sūdzību kā nepieņemamu, ja:

| a) | to iesniegusi persona, kas nav attiecīgā persona; |
| --- | --- |

a)

to iesniegusi persona, kas nav attiecīgā persona;

| b) | tā neattiecas uz OLAF izmeklēšanu; |
| --- | --- |

b)

tā neattiecas uz OLAF izmeklēšanu;

| c) | tā neattiecas uz procesuālo garantiju un/vai OLAF izmeklēšanām piemērojamo iespējamo(-ajiem) noteikumu pārkāpumu(-iem); |
| --- | --- |

c)

tā neattiecas uz procesuālo garantiju un/vai OLAF izmeklēšanām piemērojamo iespējamo(-ajiem) noteikumu pārkāpumu(-iem);

| d) | tā nav iesniegta OLAF regulas (5) 9.b panta 2. punktā nospraustajos termiņos. |
| --- | --- |

d)

tā nav iesniegta OLAF regulas (5) 9.b panta 2. punktā nospraustajos termiņos.

3.   Kontrolieris par nepieņemamām atzīst arī visas tās sūdzības, kurās izvirzītie jautājumi ir Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) kompetencē, proti, sūdzības, kuras saistītas ar Regulas (ES) 2018/1725 (6) piemērošanu un pamattiesību uz personas datu aizsardzību ievērošanu.

4.   Kontrolieris tajā pašā termiņā izskata arī to, vai sūdzība ir acīmredzami nepamatota, tajā pieļauta atkārtošanās vai tā ir aizskaroša.

5.   Ja Kontrolieris uzskata, ka sūdzība ir acīmredzami nepieņemama, tajā pieļauta atkārtošanās vai tā ir aizskaroša, Kontrolieris lietu slēdz un šādas rīcības pamatojumu nekavējoties dara zināmu gan sūdzības iesniedzējam, gan OLAF ģenerāldirektoram.

6. Pants

Tiesas procesi

Vienmēr, kad Kontrolieris ir uzzinājis, ka sūdzībā norādītie fakti ir vai ir bijuši pakļauti tiesas procesiem, Kontrolieris slēdz lietu un par to attiecīgi informē sūdzības iesniedzēju un OLAF.

7. Pants

Abu pušu uzklausīšanas procedūra

1.   Kontrolieris pabeidz sūdzības novērtēšanu tad, kad ir uzklausījis sūdzības iesniedzēju un OLAF. Abām pusēm tiek dota iespēja izklāstīt savu viedokli un iesniegt jebkādus apliecinošus dokumentus. Katrai no pusēm arī dara zināmu otras puses iesniegto informāciju un dod iespēju Kontroliera nospraustajā termiņā par to sniegt piezīmes.

2.   Pienācīgi pamatotos apstākļos, Kontrolieris var nolemt pusei nedarīt zināmu informāciju vai materiālus, kas ir būtiski sūdzības novērtēšanai, ja otra puse ir lūgusi ievērot konfidencialitāti. Lemjot par šo jautājumu, Kontrolieris cita starpā izsver nepieciešamību aizsargāt OLAF izmeklēšanas konfidencialitāti un efektivitāti attiecībā pret principa par abu pušu uzklausīšanu ievērošanu. Sūdzības iesniedzējs neiegūst dokumentus no OLAF lietas materiāliem, kuriem sūdzības iesniedzējs nav tiesīgs piekļūt saskaņā ar citām tiesību normām vai kuriem OLAF jau ir atteicis piekļuvi.

8. Pants

Informācijas vākšanas darbības

1.   OLAF gādā par to, lai Kontrolierim ir savlaicīga un pienācīga piekļuve ar lietu saistītiem dokumentiem, kas vajadzīgi sūdzības novērtēšanai.

2.   Kontrolieris aicina OLAF noteiktā termiņā, kas parasti nav ilgāks par desmit darbdienām, paust savu viedokli par sūdzību vai konkrētiem tās aspektiem. OLAF var lūgt pagarināt šo termiņu. Kontrolieris var lūgt OLAF sniegt papildu informāciju un/vai piekļuvi lietas materiāliem (vai daļai no tiem). Kontrolieris var arī lūgt OLAF nodrošināt savu piezīmju tulkojumu sūdzības valodā.

3.   Kontrolieris aicina sūdzības iesniedzēju sniegt piezīmes piecu darbdienu laikā par OLAF iesniegto informāciju. Sūdzības iesniedzējs var pieprasīt pagarināt šo termiņu. Kontrolieris var arī lūgt sūdzības iesniedzējam sniegt papildu informāciju vai dokumentus vai precizēt Kontrolierim jau sniegto informāciju vai dokumentus.

4.   Kontrolieris, ņemot vērā to, kādu ieguldījumu attiecīgo faktu noskaidrošanā var sniegt liecinieki, var lūgt lieciniekus sniegt informāciju, ja šāda rīcība neietekmē notiekošās OLAF izmeklēšanas konfidencialitāti un efektivitāti un attiecīgo personu tiesības. Kontrolieris nosūta gan sūdzības iesniedzējam, gan OLAF visu ar sūdzību saistīto liecinieku liecību kopijas.

5.   Kontrolieris var pieprasīt 2.–4. punktā aprakstīto informāciju rakstiski vai mutiskā uzklausīšanā.

9. Pants

Uzklausīšana

1.   Kontrolieris var organizēt un veikt uzklausīšanu. Uzklausīšanas nolūks ir i) iegūt informāciju, kas attiecas uz sūdzību, un/vai ii) meklēt ātru sūdzības risinājumu. Kontrolieris nevar veikt uzklausīšanu bez OLAF un sūdzības iesniedzēja klātbūtnes. Tomēr Kontrolieris lieciniekus uzklausa aiz slēgtām durvīm bez OLAF un sūdzības iesniedzēja klātbūtnes.

2.   Uzklausīšana var notikt Kontroliera telpās vai virtuāli videokonferencē. Tā nav atklāta.

3.   Kontrolieris nosaka uzklausīšanas dienu, ilgumu un kārtību. Kontrolieris savlaicīgi uzaicina dalībniekus un dara zināmus galvenos uzklausīšanas punktus. Sūdzības iesniedzēju var pārstāvēt un/vai tam var palīdzēt tā juridiskais pārstāvis. Kontrolierim palīdz sekretariāta vadītājs un tā darbinieki, kas piedalās uzklausīšanā.

4.   Kontrolieris sagatavo uzklausīšanas ierakstu vai kopsavilkumu un to dara pieejamu gan sūdzības iesniedzējam, gan OLAF. Tie abi var iesniegt savas piezīmes divu darbdienu laikā. Ierakstu iekļauj sūdzības lietas materiālos.

10. Pants

Konstatējums par procesuālo garantiju vai OLAF izmeklēšanām piemērojamo noteikumu pārkāpuma neesību

Ja, novērtējis visu savākto informāciju un pierādījumus, Kontrolieris konstatē, ka iespējamie pārkāpumi nav pierādīti, Kontrolieris slēdz lietu un par to attiecīgi informē sūdzības iesniedzēju un OLAF ģenerāldirektoru.

11. Pants

Uzaicinājums atrisināt sūdzību

1.   Ja Kontrolieris konstatē, ka OLAF nav ievērojis OLAF regulas 9.b panta 1. punktā minētos noteikumus, viņš aicina OLAF rīkoties, lai atrisinātu sūdzību. Kontrolieris var ierosināt konkrētas veicamas darbības.

2.   OLAF 15 darbdienu laikā informē Kontrolieri par šajā sakarā veikto vai veicamo darbību.

3.   Kontrolieris nosūta sūdzības iesniedzējam OLAF atbildes kopiju, pievienojot pieprasījumu sniegt piezīmes piecu darbdienu laikā.

4.   Ja Kontrolieris uzskata, ka OLAF piedāvātais risinājums ir apmierinošs, Kontrolieris slēdz lietu un par to attiecīgi informē OLAF un sūdzības iesniedzēju.

12. Pants

Ieteikumi

1.   Ja Kontrolieris uzskata, ka OLAF sniegtais risinājums nav apmierinošs un sūdzību atrisināt ir iespējams, Kontrolieris sniedz OLAF regulas 9.b panta 5. punktā nospraustajos termiņos ieteikumu sūdzības atrisināšanai.

2.   Ja OLAF regulas 9.b panta 5. punkta nospraustajos termiņos Kontrolieris nav sniedzis ieteikumu vai sūdzības slēgšanas lēmumu, uzskata, ka Kontrolieris sūdzību ir noraidījis bez ieteikuma.

3.   Pirms ieteikuma sniegšanas Kontrolieris apspriežas ar Uzraudzības komiteju, lai gūtu tās atzinumu. Šim nolūkam Kontrolieris sagatavo ziņojumu ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai Uzraudzības komiteja varētu sniegt atzinumu. Ziņojumā pēc iespējas neiekļauj personas datus vai citu informāciju, kas varētu ļaut identificēt sūdzības iesniedzēju vai apdraudēt OLAF izmeklēšanu konfidencialitāti. Uzraudzības komiteja atbild Kontroliera nospraustajā termiņā, kas nevar būt īsāks par piecām darbdienām.

4.   Lai atrisinātu sūdzību, Kontrolieris attiecībā uz jautājumiem, par kuriem iesniegta sūdzība, iesaka birojam OLAF konkrētā termiņā veikt konkrētas darbības, to starpā, bet ne tikai, grozīt vai atcelt tā ieteikumus vai ziņojumus, atkārtot izmeklēšanas darbības vai uzlabot tā procedūras. Sniegto ieteikumu Kontrolieris dara zināmu sūdzības iesniedzējam.

13. Pants

Turpmāki pasākumi pēc ieteikumu sniegšanas un lietas slēgšanas

1.   OLAF ģenerāldirektors informē Kontrolieri par darbībām, kas veiktas, lai ieteikumu(-us) īstenotu tajā(-os) nospraustajā termiņā. Pienācīgi pamatotos gadījumos OLAF ģenerāldirektors var pieprasīt termiņa pagarinājumu. Kontrolieris slēdz lietu un par to attiecīgi informē gan OLAF, gan sūdzības iesniedzēju.

2.   Ja OLAF ģenerāldirektors nolemj neievērot ieteikumu, viņš to dara zināmu Kontrolierim un norāda sava lēmuma galvenos iemeslus. Ģenerāldirektors par to informē arī sūdzības iesniedzēju, ciktāl šāda saziņa neietekmēs notiekošo izmeklēšanu. Sūdzības iesniedzējs var sniegt piezīmes piecu darbdienu laikā. Izanalizējis ģenerāldirektora lēmumu un sūdzības iesniedzēja iesniegtās piezīmes, Kontrolieris slēdz lietu, izklāstot galīgos konstatējumus.

3.   OLAF ģenerāldirektors var nolemt atkāpties no ieteikuma, ja tostarp viņam kļuvuši zināmi apstākļi, kas saistīti ar:

| a) | notiekošiem tiesas procesiem Eiropas Savienības Tiesā vai valstu jurisdikcijās, kuri attiecas uz to OLAF izmeklēšanu, uz ko attiecas sūdzība; |
| --- | --- |

a)

notiekošiem tiesas procesiem Eiropas Savienības Tiesā vai valstu jurisdikcijās, kuri attiecas uz to OLAF izmeklēšanu, uz ko attiecas sūdzība;

| b) | OLAF un Eiropas Prokuratūras (EPPO) attiecību tiesisko reglamentējumu, un īpaši OLAF pienākumu pārtraukt izmeklēšanu, ja EPPO izmeklē tos pašus faktus. Šādā gadījumā OLAF ģenerāldirektors informē Kontrolieri par šiem apstākļiem un to ietekmi uz ieteikumu. |
| --- | --- |

b)

OLAF un Eiropas Prokuratūras (EPPO) attiecību tiesisko reglamentējumu, un īpaši OLAF pienākumu pārtraukt izmeklēšanu, ja EPPO izmeklē tos pašus faktus. Šādā gadījumā OLAF ģenerāldirektors informē Kontrolieri par šiem apstākļiem un to ietekmi uz ieteikumu.

14. Pants

Pienākums sadarboties

Saskaņā ar lojālas sadarbības principu OLAF sadarbojas ar Kontrolieri visos jautājumos, kas ir Kontroliera kompetencē.

15. Pants

Konsultatīvi atzinumi

OLAF ģenerāldirektors var pieprasīt Kontroliera atzinumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar Kontroliera kompetencē esošu procesuālo garantiju vai pamattiesību interpretāciju vai piemērošanu, kā arī par lēmumu atlikt attiecīgās personas informēšanu saskaņā ar OLAF regulas 9. panta 3. punktu. Ģenerāldirektors katrā šādā pieprasījumā norāda termiņu, kādā Kontrolierim jāsniedz atbilde.

16. Pants

Konfidencialitāte un datu aizsardzība

1.   Kontrolierim, pildot savus funkcijas, ir pienākums ievērot dienesta noslēpumu, un Kontrolieris gādā par to, lai informācija un dokumenti, ko sniedzis OLAF, tiek apstrādāti kā konfidenciāli. Kontrolieris gādā par izmeklēšanu konfidencialitāti pat pēc to slēgšanas.

2.   Kontrolieris gādā par Regulas (ES) 2018/1725 piemērošanu. Šajā ziņā Kontrolierim palīdz Uzraudzības komitejas sekretariāts, ko pārstāv Sekretariāta vadītājs, kurš darbojas kā “datu pārzinis” Regulas (ES) 2018/1725 nolūkā. Kontrolieris sadarbojas arī ar OLAF datu aizsardzības speciālistu.

17. Pants

Pieprasījumi piekļūt sūdzības lietas materiāliem

Sūdzības iesniedzējam saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu ir tiesības piekļūt savas sūdzības lietas materiāliem, vienlaikus ievērojot konfidencialitātes un dienesta noslēpuma leģitīmās intereses. Sūdzības iesniedzējam nav piekļuves OLAF dokumentiem, kuriem sūdzības iesniedzējs nevar piekļūt saskaņā ar OLAF izmeklēšanām piemērojamo tiesisko regulējumu. Kontrolieris pirms piekļuves piešķiršanas ar izmeklēšanu saistītiem dokumentiem konsultējas ar OLAF.

18. Pants

Pieprasījumi pēc publiskas piekļuves dokumentiem

Pieprasījumus sniegt publisku piekļuvi Kontroliera rīcībā esošiem dokumentiem izskatīs saskaņā ar nosacījumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (7) un Komisijas 2001. gada 5. decembra Lēmumā 2001/937, ar ko groza tās reglamentu (8).

19. Pants

Uzraudzības komiteja

1.   Būdams neatkarīgs no Uzraudzības komitejas, Kontrolieris veido darba attiecības uz savstarpējas uzticēšanās un labas sadarbības pamata.

2.   Kontrolieris apspriežas ar Uzraudzības komiteju pirms ieteikuma sniegšanas saskaņā ar minēto noteikumu 12. panta 3. punktu.

3.   Neskarot pienākumu nodrošināt OLAF izmeklēšanu konfidencialitāti pat pēc to pabeigšanas, Kontrolieris informē Komiteju:

| (i) | par visiem ieteikumiem, kas sniegti pēc Komitejas atzinuma; |
| --- | --- |

(i)

par visiem ieteikumiem, kas sniegti pēc Komitejas atzinuma;

| (ii) | par jebkādiem sistēmiskiem jautājumiem, kas izriet no sūdzību novērtēšanas; |
| --- | --- |

(ii)

par jebkādiem sistēmiskiem jautājumiem, kas izriet no sūdzību novērtēšanas;

| (iii) | par ieteikumiem, kurus OLAF ģenerāldirektors nav ievērojis. |
| --- | --- |

(iii)

par ieteikumiem, kurus OLAF ģenerāldirektors nav ievērojis.

20. Pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 16. novembrī

Julia LAFFRANQUE

procesuālo garantiju kontroliere

---

(1)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

1

(2)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti (OV L 437, 28.12.2020., 49. lpp).

3

(4)  OLAF regulas 15. pants.

4

OLAF

(5)  OLAF regulas 9.b panta 2. punkts nosaka: Sūdzību iesniedz mēneša laikā pēc tam, kad sūdzības iesniedzējam ir kļuvuši zināmi attiecīgie fakti, kas ir viņa procesuālo garantiju vai šā panta 1. punktā minēto noteikumu iespējamā pārkāpuma pamatā. Jebkurā gadījumā tās iesniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc izmeklēšanas pabeigšanas. Tomēr sūdzības, kas saistītas ar 9. panta 2. punktā un 4. punktā minēto paziņošanas laikposmu, iesniedz pirms minētajos noteikumos minētā desmit dienu paziņošanas laikposma beigām.

5

OLAF

Sūdzību iesniedz mēneša laikā pēc tam, kad sūdzības iesniedzējam ir kļuvuši zināmi attiecīgie fakti, kas ir viņa procesuālo garantiju vai šā panta 1. punktā minēto noteikumu iespējamā pārkāpuma pamatā. Jebkurā gadījumā tās iesniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc izmeklēšanas pabeigšanas. Tomēr sūdzības, kas saistītas ar 9. panta 2. punktā un 4. punktā minēto paziņošanas laikposmu, iesniedz pirms minētajos noteikumos minētā desmit dienu paziņošanas laikposma beigām.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002 (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

7

(8)  OV L 345, 29.12.2001., 94. lpp.

8

---