# Europos Sąjungos C 493/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 493 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 493

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 27d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. birželio 6–9 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. birželio 6–9 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. birželio 7 d., antradienis |
| 2022/C 493/01 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2021/2250(INI)) | 2 |
| 2022/C 493/02 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EIVT kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gairių (2021/2102(INI)) | 19 |
| 2022/C 493/03 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir saugumo iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenyno regione (2021/2232(INI)) | 32 |
| 2022/C 493/04 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija ES salos ir sanglaudos politika: dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai (2021/2079(INI)) | 48 |
| 2022/C 493/05 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos reglamento 17 straipsnio įgyvendinimo (2021/2168(INI)) | 62 |
| | 2022 m. birželio 8 d., trečiadienis |
| 2022/C 493/06 | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saugumo Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens (2021/2199(INI)) | 70 |
| | 2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 493/07 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (2022/2700(RSP)) | 96 |
| 2022/C 493/08 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naudojimosi teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje (2022/2701(RSP)) | 100 |
| 2022/C 493/09 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos laisvės pažeidimų ir žurnalistų saugumo Sakartvele (2022/2702(RSP)) | 104 |
| 2022/C 493/10 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir galimo Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimo (2022/2703(RSP)) | 108 |
| 2022/C 493/11 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento iniciatyvos teisės (2020/2132(INI)) | 112 |
| 2022/C 493/12 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV (2022/2665(RSP)) | 120 |
| 2022/C 493/13 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti (2022/2705(RSP)) | 130 |
| 2022/C 493/14 | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (2022/2611(RSP)) | 132 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. birželio 8 d., trečiadienis |
| 2022/C 493/15 | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2022/2039(INI)) | 136 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 7 d., antradienis

2022/C 493/01

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2021/2250(INI))

2

2022/C 493/02

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EIVT kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gairių (2021/2102(INI))

19

2022/C 493/03

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir saugumo iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenyno regione (2021/2232(INI))

32

2022/C 493/04

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija ES salos ir sanglaudos politika: dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai (2021/2079(INI))

48

2022/C 493/05

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos reglamento 17 straipsnio įgyvendinimo (2021/2168(INI))

62

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

2022/C 493/06

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saugumo Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens (2021/2199(INI))

70

2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis

2022/C 493/07

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (2022/2700(RSP))

96

2022/C 493/08

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naudojimosi teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje (2022/2701(RSP))

100

2022/C 493/09

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos laisvės pažeidimų ir žurnalistų saugumo Sakartvele (2022/2702(RSP))

104

2022/C 493/10

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir galimo Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimo (2022/2703(RSP))

108

2022/C 493/11

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento iniciatyvos teisės (2020/2132(INI))

112

2022/C 493/12

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV (2022/2665(RSP))

120

2022/C 493/13

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti (2022/2705(RSP))

130

2022/C 493/14

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (2022/2611(RSP))

132

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

2022/C 493/15

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2022/2039(INI))

136

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. birželio 7 d., antradienis |
| 2022/C 493/16 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Margreet Fröberg skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2022/2043(INS)) | 148 |
| 2022/C 493/17 | 2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl GALILEO ir GPS palydovinių navigacijos sistemų ir su jomis susijusių programų skatinimo, suteikimo ir naudojimo galiojimo pratęsimo projekto (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE)) | 149 |
| | 2022 m. birželio 8 d., trečiadienis |
| 2022/C 493/18 | P9_TA(2022)0227Europolo įgaliojimų stiprinimas: perspėjimų įvedimas į SIS ***I2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo įvedamų perspėjimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS) | 150 |
| 2022/C 493/19 | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE)) | 151 |
| 2022/C 493/20 | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE)) | 152 |
| 2022/C 493/21 | 2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant visos Sąjungos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo ir tinkamo pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) | 158 |
| 2022/C 493/22 | 2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 198 |
| 2022/C 493/23 | 2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) | 202 |
| 2022/C 493/24 | 2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl taikymo srities, atitikties taisyklių supaprastinimo, valstybių narių 2030 m. tikslų nustatymo ir įsipareigojimo iki 2035 m. bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841 ir dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros tobulinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) | 232 |
| 2022/C 493/25 | 2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius ES klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) | 295 |
| | 2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 493/26 | P9_TA(2022)0241Tarptautinė viešųjų pirkimų priemonė ***I2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) | 332 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 7 d., antradienis

2022/C 493/16

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Margreet Fröberg skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2022/2043(INS))

148

2022/C 493/17

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl GALILEO ir GPS palydovinių navigacijos sistemų ir su jomis susijusių programų skatinimo, suteikimo ir naudojimo galiojimo pratęsimo projekto (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

149

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

2022/C 493/18

P9_TA(2022)0227Europolo įgaliojimų stiprinimas: perspėjimų įvedimas į SIS ***I2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo įvedamų perspėjimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)

150

2022/C 493/19

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

151

2022/C 493/20

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

152

2022/C 493/21

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant visos Sąjungos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo ir tinkamo pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD))

158

2022/C 493/22

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

198

2022/C 493/23

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD))

202

2022/C 493/24

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl taikymo srities, atitikties taisyklių supaprastinimo, valstybių narių 2030 m. tikslų nustatymo ir įsipareigojimo iki 2035 m. bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841 ir dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros tobulinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD))

232

2022/C 493/25

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius ES klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

2

295

2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis

2022/C 493/26

P9_TA(2022)0241Tarptautinė viešųjų pirkimų priemonė ***I2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))

332

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2022 12 27

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. birželio 6–9 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 7 d., antradienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/2

---

P9_TA(2022)0222

2021 m. ataskaita dėl Turkijos

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2021/2250(INI))

(2022/C 493/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2021)0644) ir prie jo pridedamą 2021 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2021)0644) ir prie jo pridedamą 2021 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2021)0290),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą ir į tai, kad, kaip ir visų narystės siekiančių šalių atveju, tai, ar Turkija įstos į ES, priklauso nuo to, ar laikomasi visų Kopenhagos kriterijų, taip pat atsižvelgdamas į poreikį normalizuoti santykius su visomis ES valstybėmis narėmis, įskaitant Kipro Respubliką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą ir į tai, kad, kaip ir visų narystės siekiančių šalių atveju, tai, ar Turkija įstos į ES, priklauso nuo to, ar laikomasi visų Kopenhagos kriterijų, taip pat atsižvelgdamas į poreikį normalizuoti santykius su visomis ES valstybėmis narėmis, įskaitant Kipro Respubliką,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 21 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių pareiškimą, paskelbtą po Turkijos deklaracijos, priimtos pasirašant 2005 m. liepos 29 d. Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą, kuriame įtraukta nuostata, kad visų valstybių narių pripažinimas yra būtinas derybų elementas, taip pat nustatyta, jog Turkija turi toliau stengtis normalizuoti savo santykius su visomis valstybėmis narėmis ir visapusiškai įgyvendinti Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą visų valstybių narių atžvilgiu, be išankstinio nusistatymo ar diskriminacijos pašalindama visas laisvo prekių judėjimo kliūtis, įskaitant apribojimus transporto priemonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 21 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių pareiškimą, paskelbtą po Turkijos deklaracijos, priimtos pasirašant 2005 m. liepos 29 d. Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą, kuriame įtraukta nuostata, kad visų valstybių narių pripažinimas yra būtinas derybų elementas, taip pat nustatyta, jog Turkija turi toliau stengtis normalizuoti savo santykius su visomis valstybėmis narėmis ir visapusiškai įgyvendinti Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą visų valstybių narių atžvilgiu, be išankstinio nusistatymo ar diskriminacijos pašalindama visas laisvo prekių judėjimo kliūtis, įskaitant apribojimus transporto priemonėms,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. ir 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. ir 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimą dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos (2) (ES ir Turkijos readmisijos susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimą dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos (2) (ES ir Turkijos readmisijos susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 26 d., 2019 m. birželio 18 d. ir 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, 2019 m. liepos 15 d. ir spalio 14 d. Tarybos išvadas dėl Turkijos vykdomos neteisėtos gręžimo veiklos rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, 2019 m. gruodžio 12 d., 2020 m. spalio 1–2 d. ir 15–16 d. ir 2021 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, visas kitas atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, 2020 m. gegužės 15 d. ES užsienio reikalų ministrų pareiškimą ir 2020 m. rugpjūčio 14 d. jų vaizdo konferencijos dėl padėties rytinėje Viduržemio jūros dalyje pagrindinius rezultatus, 2020 m. rugpjūčio 27–28 d. ES užsienio reikalų ministrų neoficialaus susitikimo Gymniche rezultatus ir 2021 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą dėl rytinės Viduržemio jūros regiono dalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 26 d., 2019 m. birželio 18 d. ir 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, 2019 m. liepos 15 d. ir spalio 14 d. Tarybos išvadas dėl Turkijos vykdomos neteisėtos gręžimo veiklos rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, 2019 m. gruodžio 12 d., 2020 m. spalio 1–2 d. ir 15–16 d. ir 2021 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, visas kitas atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, 2020 m. gegužės 15 d. ES užsienio reikalų ministrų pareiškimą ir 2020 m. rugpjūčio 14 d. jų vaizdo konferencijos dėl padėties rytinėje Viduržemio jūros dalyje pagrindinius rezultatus, 2020 m. rugpjūčio 27–28 d. ES užsienio reikalų ministrų neoficialaus susitikimo Gymniche rezultatus ir 2021 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą dėl rytinės Viduržemio jūros regiono dalies,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/1894 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Turkijos vykdomą neteisėtą gręžimo veiklą rytinėje Viduržemio jūros dalyje (3), kuris atnaujintas 2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2020/1657 (4) ir 2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/1966 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/1894 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Turkijos vykdomą neteisėtą gręžimo veiklą rytinėje Viduržemio jūros dalyje (3), kuris atnaujintas 2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2020/1657 (4) ir 2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/1966 (5),

| — | atsižvelgdamas į Turkijos narystę Europos Taryboje ir NATO, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Turkijos narystę Europos Taryboje ir NATO,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Penktoji metinė ataskaita dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės“ (COM(2021)0255), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Penktoji metinė ataskaita dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės“ (COM(2021)0255),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 25 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro laišką dėl NVO veiklos ir asociacijų laisvės apribojimo siekiant kovoti su terorizmu ir į 2021 m. birželio 17 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro laišką dėl LGBTI asmenų žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 25 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro laišką dėl NVO veiklos ir asociacijų laisvės apribojimo siekiant kovoti su terorizmu ir į 2021 m. birželio 17 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro laišką dėl LGBTI asmenų žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliucijas, įskaitant preliminarias 2022 m. vasario 2 d. ir 2021 m. gruodžio 2 d. rezoliucijas dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kavala prieš Turkiją vykdymo, preliminarią 2021 m. gruodžio 2 d. rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Selahattin Demirtaș prieš Turkiją (Nr. 2) vykdymo, preliminarią 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kipras prieš Turkiją vykdymo, 2007 m. spalio 17 d. rezoliuciją, preliminarią 2009 m. kovo 9 d. rezoliuciją ir devynis vėlesnius sprendimus dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Ülke prieš Turkiją vykdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliucijas, įskaitant preliminarias 2022 m. vasario 2 d. ir 2021 m. gruodžio 2 d. rezoliucijas dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kavala prieš Turkiją vykdymo, preliminarią 2021 m. gruodžio 2 d. rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Selahattin Demirtaș prieš Turkiją (Nr. 2) vykdymo, preliminarią 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Kipras prieš Turkiją vykdymo, 2007 m. spalio 17 d. rezoliuciją, preliminarią 2009 m. kovo 9 d. rezoliuciją ir devynis vėlesnius sprendimus dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo byloje Ülke prieš Turkiją vykdymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 46 straipsnį, kuriame nurodyta, kad susitariančios šalys įsipareigoja vykdyti galutinį Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą kiekvienoje byloje, kurios šalys jos yra, ir iš jo kylantį Turkijos įsipareigojimą įgyvendinti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 46 straipsnį, kuriame nurodyta, kad susitariančios šalys įsipareigoja vykdyti galutinį Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą kiekvienoje byloje, kurios šalys jos yra, ir iš jo kylantį Turkijos įsipareigojimą įgyvendinti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kipro, įskaitant 1964 m. kovo 4 d. rezoliuciją Nr. 186(1964), kuria dar kartą patvirtinamas Kipro Respublikos suverenitetas, 1984 m. gegužės 11 d. rezoliuciją Nr. 550 (1984) dėl secesinių veiksmų Kipre ir 1992 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją Nr. 789 (1992), kurioje visi su Kipro klausimu susiję subjektai primygtinai raginami įsipareigoti taikyti rezoliucijoje išdėstytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, pagal kurias bet koks mėginimas apgyvendinti Varošos teritorijos dalyje žmones, kurie nėra jos gyventojai, yra neleistinas, ir ragina perduoti tą teritoriją Jungtinių Tautų administracijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kipro, įskaitant 1964 m. kovo 4 d. rezoliuciją Nr. 186(1964), kuria dar kartą patvirtinamas Kipro Respublikos suverenitetas, 1984 m. gegužės 11 d. rezoliuciją Nr. 550 (1984) dėl secesinių veiksmų Kipre ir 1992 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją Nr. 789 (1992), kurioje visi su Kipro klausimu susiję subjektai primygtinai raginami įsipareigoti taikyti rezoliucijoje išdėstytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, pagal kurias bet koks mėginimas apgyvendinti Varošos teritorijos dalyje žmones, kurie nėra jos gyventojai, yra neleistinas, ir ragina perduoti tą teritoriją Jungtinių Tautų administracijai,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. įstatymą Nr. 7262 dėl masinio naikinimo ginklų platinimo finansavimo prevencijos, pagal kurį kovos su terorizmu priemonės panaudojamos prieš pilietinę visuomenę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. įstatymą Nr. 7262 dėl masinio naikinimo ginklų platinimo finansavimo prevencijos, pagal kurį kovos su terorizmu priemonės panaudojamos prieš pilietinę visuomenę,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 6 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto pranešimą „NVO veiklos apribojimai Europos Tarybos valstybėse narėse“ (angl. „Restrictions on NGO activities in Council of Europe member states“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 6 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto pranešimą „NVO veiklos apribojimai Europos Tarybos valstybėse narėse“ (angl. „Restrictions on NGO activities in Council of Europe member states“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. UNESCO pareiškimą dėl Stambule esančios Šventosios Išminties katedros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. UNESCO pareiškimą dėl Stambule esančios Šventosios Išminties katedros,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, pagal kurį Turkija iš 180 šalių užima 149 vietą, organizacijos „Amnesty International“ ataskaitą Nr. 2020/21 ir organizacijos „Human Rights Watch“ 2022 m. pasaulinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, pagal kurį Turkija iš 180 šalių užima 149 vietą, organizacijos „Amnesty International“ ataskaitą Nr. 2020/21 ir organizacijos „Human Rights Watch“ 2022 m. pasaulinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Turkijos (6), 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl represijų prieš opoziciją, visų pirma Liaudies Demokratinę partiją (HDP) Turkijoje (7), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje, ypač Selahattino Demirtaşo ir kitų sąžinės kalinių atvejų (8), 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl po neteisėtų Turkijos veiksmų didėjančios įtampos Varošoje ir būtinybės kuo skubiau atnaujinti derybas (9), 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido šimtųjų metinių (10), 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES patikos fondų ir Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės įgyvendinimo ataskaitos (11) ir 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2021 projekto dėl humanitarinės paramos pabėgėliams Turkijoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Turkijos (6), 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl represijų prieš opoziciją, visų pirma Liaudies Demokratinę partiją (HDP) Turkijoje (7), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Turkijoje, ypač Selahattino Demirtaşo ir kitų sąžinės kalinių atvejų (8), 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl po neteisėtų Turkijos veiksmų didėjančios įtampos Varošoje ir būtinybės kuo skubiau atnaujinti derybas (9), 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido šimtųjų metinių (10), 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES patikos fondų ir Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės įgyvendinimo ataskaitos (11) ir 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2021 projekto dėl humanitarinės paramos pabėgėliams Turkijoje (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0149/2022),

| A. | kadangi Turkija, kaip narystės ES siekianti šalis kandidatė, yra viena iš pagrindinių partnerių ekonomikos srityje ir svarbi ES kaimyninė ir strateginė partnerė svarbiausiose bendro intereso srityse, pvz., prekybos, migracijos, visuomenės sveikatos, klimato, perėjimo prie žaliosios ekonomikos, saugumo ir kovos su terorizmu srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi Turkija, kaip narystės ES siekianti šalis kandidatė, yra viena iš pagrindinių partnerių ekonomikos srityje ir svarbi ES kaimyninė ir strateginė partnerė svarbiausiose bendro intereso srityse, pvz., prekybos, migracijos, visuomenės sveikatos, klimato, perėjimo prie žaliosios ekonomikos, saugumo ir kovos su terorizmu srityse;

| B. | kadangi 2020 m. Turkijos ekonominė integracija su ES išliko didelė – Turkija yra šešta pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES išlieka didžiausia Turkijos prekybos partnerė ir didžiausias tiesioginių užsienio investicijų šaltinis; kadangi Turkija šiuo metu susiduria su ekonominiais ir finansiniais sunkumais, dėl kurių dar labiau didėja ekonominis pandemijos poveikis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. Turkijos ekonominė integracija su ES išliko didelė – Turkija yra šešta pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES išlieka didžiausia Turkijos prekybos partnerė ir didžiausias tiesioginių užsienio investicijų šaltinis; kadangi Turkija šiuo metu susiduria su ekonominiais ir finansiniais sunkumais, dėl kurių dar labiau didėja ekonominis pandemijos poveikis;

| C. | kadangi pastaruoju metu pastebima ES saugumo politikos pažanga – ji įgauna aiškesnę struktūrą ir turinį; kadangi Turkija, būdama NATO sąjungininke ir strategine partnere, yra itin vertinga partnerė, užimanti itin svarbią vietą Europoje ir atliekanti svarbų geostrateginį vaidmenį Juodosios jūros regiono saugumo struktūroje, visų pirma užtikrinant Ukrainos, kuri susiduria su Rusijos agresija, saugumą; kadangi Turkija išreiškė nenorą priimti Suomiją ir Švediją į NATO bei pateikė politines priėmimo sąlygas; kadangi svarbu, kad dabartinėmis rimtomis aplinkybėmis visos NATO sąjungininkės veiktų įžvalgiai ir greitai ratifikuotų Suomijos ir Švedijos prisijungimo protokolus; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastaruoju metu pastebima ES saugumo politikos pažanga – ji įgauna aiškesnę struktūrą ir turinį; kadangi Turkija, būdama NATO sąjungininke ir strategine partnere, yra itin vertinga partnerė, užimanti itin svarbią vietą Europoje ir atliekanti svarbų geostrateginį vaidmenį Juodosios jūros regiono saugumo struktūroje, visų pirma užtikrinant Ukrainos, kuri susiduria su Rusijos agresija, saugumą; kadangi Turkija išreiškė nenorą priimti Suomiją ir Švediją į NATO bei pateikė politines priėmimo sąlygas; kadangi svarbu, kad dabartinėmis rimtomis aplinkybėmis visos NATO sąjungininkės veiktų įžvalgiai ir greitai ratifikuotų Suomijos ir Švedijos prisijungimo protokolus;

| D. | kadangi Turkijoje gyvena daugiausiai pabėgėlių pasaulyje – beveik 4 mln. registruotų pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir Afganistano, ir kadangi pastebima, kad ES finansavimas šioms bendruomenėms padeda Turkijai greitai reaguoti į pabėgėlių ir juos priimančių bendruomenių humanitarinius ir vystymosi poreikius; |
| --- | --- |

D.

kadangi Turkijoje gyvena daugiausiai pabėgėlių pasaulyje – beveik 4 mln. registruotų pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir Afganistano, ir kadangi pastebima, kad ES finansavimas šioms bendruomenėms padeda Turkijai greitai reaguoti į pabėgėlių ir juos priimančių bendruomenių humanitarinius ir vystymosi poreikius;

| E. | kadangi po veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti įtampą tarp ES ir Turkijos, taip pat tarp Turkijos ir kai kurių ES valstybių narių rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, Europos Vadovų Taryba pasiūlė puoselėti pozityvesnę ES ir Turkijos santykių dinamiką, jei tai ir toliau bus daroma konstruktyviai stengiantis; kadangi visų pirma Europos Vadovų Taryba pareiškė esanti pasirengusi laipsniškai, proporcingai ir pasiliekant galimybę nebetęsti proceso bendradarbiauti su Turkija daugelyje bendro intereso sričių, jei toliau bus mažinama pastaruoju metu tarp ES ir Turkijos tvyranti įtampa, ypač susijusi su padėtimi rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, jei Turkija konstruktyviai dalyvaus ir laikysis ankstesnėse Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytų sąlygų, ypač susijusių su gerais kaimyniniais santykiais ir pagarba žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei; |
| --- | --- |

E.

kadangi po veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti įtampą tarp ES ir Turkijos, taip pat tarp Turkijos ir kai kurių ES valstybių narių rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, Europos Vadovų Taryba pasiūlė puoselėti pozityvesnę ES ir Turkijos santykių dinamiką, jei tai ir toliau bus daroma konstruktyviai stengiantis; kadangi visų pirma Europos Vadovų Taryba pareiškė esanti pasirengusi laipsniškai, proporcingai ir pasiliekant galimybę nebetęsti proceso bendradarbiauti su Turkija daugelyje bendro intereso sričių, jei toliau bus mažinama pastaruoju metu tarp ES ir Turkijos tvyranti įtampa, ypač susijusi su padėtimi rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, jei Turkija konstruktyviai dalyvaus ir laikysis ankstesnėse Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytų sąlygų, ypač susijusių su gerais kaimyniniais santykiais ir pagarba žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei;

| F. | kadangi buvimas šalimi kandidate reiškia įsipareigojimą palaipsniui visais aspektais prisiderinti prie Sąjungos acquis, įskaitant vertybes, interesus, standartus ir politiką, gerbti Kopenhagos kriterijus ir jų laikytis, derinti savo politiką ir tikslus su ES politika ir tikslais, be diskriminacijos siekti gerų kaimyninių santykių su ES ir visomis jos valstybėmis narėmis ir juos palaikyti; kadangi pastarųjų metų ES ataskaitų analizė rodo, kad Turkija vis dar labai atsilieka nuo ES norminės sistemos ir vertybių. Šis atotrūkis iš tikrųjų didėja tokiose pagrindinėse srityse, kaip pagarba tarptautinei teisei, teisinė valstybė, žmogaus teisės, asmens laisvės, pilietinės teisės ir saviraiškos laisvė, taip pat geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas; kadangi Turkijos pilietinės visuomenės ir demokratinių jėgų ryšiai su ES tebėra tvirti, nes ES yra tvirtai įsipareigojusi teikti paramą Turkijos piliečiams ir organizacijoms, propaguojančioms Europos normas ir vertybes; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvimas šalimi kandidate reiškia įsipareigojimą palaipsniui visais aspektais prisiderinti prie Sąjungos acquis, įskaitant vertybes, interesus, standartus ir politiką, gerbti Kopenhagos kriterijus ir jų laikytis, derinti savo politiką ir tikslus su ES politika ir tikslais, be diskriminacijos siekti gerų kaimyninių santykių su ES ir visomis jos valstybėmis narėmis ir juos palaikyti; kadangi pastarųjų metų ES ataskaitų analizė rodo, kad Turkija vis dar labai atsilieka nuo ES norminės sistemos ir vertybių. Šis atotrūkis iš tikrųjų didėja tokiose pagrindinėse srityse, kaip pagarba tarptautinei teisei, teisinė valstybė, žmogaus teisės, asmens laisvės, pilietinės teisės ir saviraiškos laisvė, taip pat geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas; kadangi Turkijos pilietinės visuomenės ir demokratinių jėgų ryšiai su ES tebėra tvirti, nes ES yra tvirtai įsipareigojusi teikti paramą Turkijos piliečiams ir organizacijoms, propaguojančioms Europos normas ir vertybes;

| G. | kadangi per praėjusius metus ES ir Turkijos santykiai apskritai išliko stabilūs, nes, besitęsiant konfliktams ir tebevyraujant įtampai, kartu vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas ir dialogas tam tikrais klausimais; kadangi šioje rezoliucijoje ši padėtis atspindima palankiai įvertinant teigiamus pokyčius ir atkreipiant dėmesį į tolesnį santykių potencialą, kartu nurodant likusias, visų pirma su teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis susijusias problemas, dėl kurių pažeidžiami Kopenhagos kriterijai ir tarptautinė teisė ir tebevykdomos provokacijos prieš Kipro Respubliką; kadangi, jei šioje rezoliucijoje siekiama tinkamai įvertinti, ar Turkija padarė pakankamą pažangą žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse (jos yra stojimo proceso pagrindas), svarbu aprašyti konkrečius laisvių mažinimo mechanizmus, kurie kartu lemia šį bendrą atsilikimą nuo Europos standartų; kadangi, laikantis tokio požiūrio, neužtenka sudaryti ilgo piliečių ir grupių, kurioms šie sprendimai daro neigiamą poveikį, sąrašo, – reikia iš tikrųjų nustatyti subjektus ir valdžios institucijų įstaigas, atsakingas už šią nerimą keliančią padėtį konkrečioje jų veiklos srityje; kadangi kritika turi būti tikslinga, o ne bendro pobūdžio; |
| --- | --- |

G.

kadangi per praėjusius metus ES ir Turkijos santykiai apskritai išliko stabilūs, nes, besitęsiant konfliktams ir tebevyraujant įtampai, kartu vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas ir dialogas tam tikrais klausimais; kadangi šioje rezoliucijoje ši padėtis atspindima palankiai įvertinant teigiamus pokyčius ir atkreipiant dėmesį į tolesnį santykių potencialą, kartu nurodant likusias, visų pirma su teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis susijusias problemas, dėl kurių pažeidžiami Kopenhagos kriterijai ir tarptautinė teisė ir tebevykdomos provokacijos prieš Kipro Respubliką; kadangi, jei šioje rezoliucijoje siekiama tinkamai įvertinti, ar Turkija padarė pakankamą pažangą žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse (jos yra stojimo proceso pagrindas), svarbu aprašyti konkrečius laisvių mažinimo mechanizmus, kurie kartu lemia šį bendrą atsilikimą nuo Europos standartų; kadangi, laikantis tokio požiūrio, neužtenka sudaryti ilgo piliečių ir grupių, kurioms šie sprendimai daro neigiamą poveikį, sąrašo, – reikia iš tikrųjų nustatyti subjektus ir valdžios institucijų įstaigas, atsakingas už šią nerimą keliančią padėtį konkrečioje jų veiklos srityje; kadangi kritika turi būti tikslinga, o ne bendro pobūdžio;

Bendras vertinimas ir naujausi pokyčiai

| 1. | pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl nuolatinio ES ir Turkijos vertybių ir standartų atotrūkio ir dėl to, kad nuolat trūksta politinės valios vykdyti būtinas reformas siekiant visų pirma spręsti didelį susirūpinimą keliančius klausimus dėl teisinės valstybės ir pagrindinių teisių, kurie toliau daro neigiamą poveikį stojimo procesui, nepaisant nuolatinių Turkijos pareiškimų dėl stojimo į ES tikslo; pabrėžia, kad per pastaruosius dvejus metus Turkija vis blogiau laikėsi savo įsipareigojimų, susijusių su stojimo procesu; mano, kad, nesant aiškios ir reikšmingos pažangos šioje srityje, Parlamentas negali įsivaizduoti, jog gali būti atnaujintos stojimo derybos su Turkija, kurios iš esmės sustabdytos nuo 2018 m.; primena, kad stojimo procesas yra ir toliau bus nuopelnais grindžiamas procesas, visiškai priklausomas nuo kiekvienos šalies objektyvios pažangos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad, nors pastaraisiais metais ir ypač pastaraisiais mėnesiais ES ir Turkijos santykiai nežymiai pagerėjo, Turkijos vyriausybei ėmus labiau ir tvirčiau bendradarbiauti ir užmezgus dialogą daugeliu klausimų, tuo pačiu metu nuolat vyko konfliktai ir santykiai su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, ypač Graikija ir Kipro Respublika, tebėra sudėtingi; išreiškia viltį, kad dabartinius sunkumus galima įveikti ir pakeisti tvaresniais ir tikresniais teigiamais veiksmais; palankiai vertina 2021 m. rugsėjo 16 d. vykusį ES ir Turkijos aukšto lygio dialogą klimato kaitos klausimais ir tai, kad Turkija parengė savo žaliąjį kursą, ėmėsi įgyvendinti plataus užmojo vidaus klimato politiką ir 2021 m. spalio 6 d. ratifikavo Paryžiaus susitarimą; palankiai vertina 2021 m. spalio 12 d. vykusį aukšto lygio dialogą migracijos ir saugumo klausimais, per kurį daugiausia dėmesio skirta bendradarbiavimui migracijos valdymo, kovos su prekyba žmonėmis ir organizuotu nusikalstamumu bei teroristinių išpuolių prevencijos srityje stiprinti; palankiai vertina 2021 m. gruodžio 1 d. vykusį aukšto lygio dialogą visuomenės sveikatos klausimais, per kurį aptartas tvirtesnis bendradarbiavimas tarpvalstybinių grėsmių sveikatai srityje, įskaitant kovą su COVID-19 pandemija trumpalaikiu laikotarpiu; todėl palankiai vertina COVID-19 sertifikatų tarpusavio pripažinimą 2021 m. rugpjūčio mėn.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, nors stojimo derybos vis dar įstrigusios, Turkija atnaujino savo nacionalinį stojimo į ES veiksmų planą, kuris apima 2021–2023 m. laikotarpį; taip pat atkreipia dėmesį į pažangą, kurią Turkija padarė labiau derindama savo teisės aktus su Sąjungos acquis tokiose srityse kaip konkurenciją reglamentuojantys teisės aktai, nacionalinė kvalifikacijų sistema ir Europos mokslinių tyrimų erdvė, taip pat į dėl to pagerėjusius Turkijos rezultatus programoje „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo tvirtą įsitikinimą, kad Turkija yra strategiškai svarbi šalis politiniu, ekonominiu ir užsienio politikos požiūriu, partnerė, kuri yra nepaprastai svarbi siekiant platesnio regiono stabilumo, ir gyvybiškai svarbi sąjungininkė (kartu ir NATO sąjungininkė), su kuria ES nori atkurti dialogu, pagarba ir abipusiu pasitikėjimu grindžiamus santykius; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pastarojo meto Turkijos valdžios institucijų aukščiausiuoju lygiu padarytus pareiškimus dėl Turkijos vyriausybės pakartotinio įsipareigojimo laikytis tikslo stoti į ES, tačiau primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas savo žodžius paversti veiksmais ir pagrįsti šį įsipareigojimą konkrečiais faktais ir sprendimais; mano, kad, jei sąlygos leidžia, reikėtų toliau stiprinti dialogą su Turkijos valdžios institucijomis ir partneriais visais lygmenimis, nes tai padėtų atkurti pasitikėjimą ir sumažinti būsimos konfrontacijos galimybes, atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos poziciją laipsniškai, proporcingai ir pasiliekant galimybę nebetęsti proceso bendradarbiauti su Turkija; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą atnaujinti sustabdytą aukšto lygio politinį dialogą ir aukšto lygio sektorių dialogus ekonomikos, energetikos ir transporto klausimais, taip pat ES ir Turkijos asociacijos tarybos veiklą, susijusią su pagrindinių laisvių ir teisinės valstybės padėties gerinimu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia didelį susirūpinimą dėl dabartinės ekonominės padėties Turkijoje, kai dėl valiutos devalvacijos, labai aukštos infliacijos ir nuolat didėjančių pragyvenimo išlaidų vis daugiau žmonių patiria sunkumų ir skurdą; atkreipia dėmesį į tai, kad, nors dabartinė padėtis susiklostė per kelerius metus, 2021 m. gruodžio mėn. ji peraugo į valiutos krizę, kuri dar labiau sustiprino su pandemija susijusį poveikį ekonomikai; nerimauja dėl prezidento pasisakymų ir dėl to kylančio nepakankamo pasitikėjimo tariamai nepriklausomomis institucijomis, tokiomis kaip centrinis bankas ir Turkijos statistikos institutas (TÜIK); atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad abiejų institucijų veiklos nepriklausomumas yra vienas iš pagrindinių stojimo į ES kriterijų; be to, pabrėžia, kad prasti Turkijos rezultatai laikantis teisinės valstybės principo taip pat daro didelį poveikį šalies reputacijai, o teisinio tikrumo trūkumas gali turėti didelės įtakos jos gebėjimui pritraukti užsienio investicijas; mano, kad tvirtesni ir glaudesni santykiai su ES padėtų sušvelninti kai kuriuos sunkumus ir pagerinti Turkijos gyventojų gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad 2021 m. spalio mėn. Finansinių veiksmų darbo grupė įtraukė Turkiją į jurisdikciją turinčių subjektų, laikomų nesugebančiais kovoti su pinigų plovimu, teroristų finansavimu ir ginklų platinimo finansavimu, sąrašą; išreiškia viltį, kad Turkija gali greitai pasiekti reikiamą pažangą gerindama atitinkamų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių (angl. AML/CFT) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia norą stiprinti ir gilinti Turkijos ir ES valstybių narių visuomenių tarpusavio pažinimą ir supratimą, skatinant kultūros augimą, socialinius ir kultūrinius mainus bei kovojant su visomis socialinių, religinių, etninių ar kultūrinių išankstinių nuostatų apraiškomis; pareiškia, kad ateityje yra visapusiškai įsipareigojęs toliau remti Turkijos nepriklausomą pilietinę visuomenę bet kokiomis aplinkybėmis ir bet kokiu santykių pagrindu; |
| --- | --- |

7.

Teisinė valstybė ir pagrindinės teisės

| 8. | apgailestauja dėl toliau blogėjančios žmogaus teisių padėties Turkijoje, įskaitant blogėjančią padėtį pagrindinių laisvių, demokratijos ir teisinės valstybės srityse; mano, kad dabartinė represinė valdymo forma, kurios pagrindiniai ramsčiai yra piktnaudžiavimas teisine sistema, ypač kaltinant terorizmu ir ribojant žodžio laisvę, ir teisminių institucijų nepriklausomumo stoka, yra sąmoninga, nepaliaujama ir sisteminga vyriausybės politika, parengta siekiant tiesiogiai arba per atgrasomąjį poveikį užgniaužti bet kokią kritišką veiklą; yra pasibaisėjęs tuo, kad, siekdamos vykdyti šią politiką, Turkijos valdžios institucijos yra pasirengusios akivaizdžiai ir nuolat nepaisyti savo tarptautinių ir nacionalinių teisinių įsipareigojimų, pvz., susijusių su Turkijos naryste Europos Taryboje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai tvirtina, kad ši itin svarbi pagrindinių teisių ir laisvių sritis, kuri yra stojimo proceso pagrindas, negali būti atskirta ir izoliuota nuo bendrų santykių su ES, ir pabrėžia, kad Parlamentui tai tebėra didelė kliūtis, trukdanti toliau daryti pažangą įgyvendinant bet kokią pozityvią darbotvarkę, kurią būtų galima pasiūlyti Turkijai, ir ji taip pat turėtų priklausyti nuo visapusiško tarptautinės teisės ir pagrindinio gerų kaimyninių santykių ir regioninio bendradarbiavimo principo laikymosi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Turkiją visapusiškai įgyvendinti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 46 straipsnį, nes tai yra besąlygiškas Turkijos, kaip Europos Tarybos narės, įsipareigojimas, įtvirtintas jos konstitucijoje; kuo griežčiausiai smerkia neseniai Stambulo 13-ojo sunkių nusikaltimų bylų teisme priimtą sprendimą, kuriuo Osmanui Kavalai po daugiau nei ketverių su puse metų trukusio nepagrįsto, savavališko ir neteisėto kalinimo skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė; mano, kad O. Kavala buvo nuteistas dėl nepagrįstų kaltinimų, siekiant nutildyti ir atgrasyti Turkijos žmones nuo kritikos; pakartoja savo raginimą Turkijos valdžios institucijoms veikti pagal savo tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, laikytis galutinio Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo šioje byloje ir nedelsiant paleisti O. Kavalą; smerkia nuolatines pastangas ir bandymus pratęsti O. Kavalos įkalinimą taikant įvairias sudėtingas išsisukinėjimo teismines taktikas, įskaitant bylų sujungimą ir atskyrimą bei nuolatinius pažeidimus, ir apgailestauja dėl jų; yra pasibaisėjęs tuo, kad teismo skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė yra grindžiama Turkijos baudžiamojo kodekso 312 straipsniu (bandymas jėga ir smurtu nuversti vyriausybę), nors Europos Žmogaus Teisių Teismas savo sprendimuose jau konkrečiai atmetė šį kaltinimą; atkreipia dėmesį į nuolat Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimamus sprendimus, kuriais buvo raginama paleisti O. Kavalą ir kuriais remiantis galiausiai 2021 m. gruodžio mėn. ir 2022 m. vasario mėn. laikinosiomis rezoliucijomis prieš Turkiją buvo pradėta pažeidimo procedūra dėl šalies atsisakymo laikytis galutinio Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo; pažymi, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra rodo, jog Turkija šiurkščiai pažeidžia savo, kaip Europos Tarybos narės ir ES šalies kandidatės, įsipareigojimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja, kad griežtai smerkia ir apgailestauja dėl to, kad pagal prezidento dekretą Turkija pasitraukė iš Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), nes šis sprendimas kelia ypač didelį nerimą, atsižvelgiant į tai, kad šalyje dėl lyties nuolat nužudoma daug moterų ir įvykdoma kitų formų smurto aktų, taip pat nebesistengiama skatinti moterų teisių; pakartoja savo raginimą Turkijos vyriausybei atšaukti šį nesuprantamą sprendimą, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos pagrindinės Europos vertybės ir kuris bus įtrauktas į Turkijos stojimo proceso vertinimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Turkijos valdžios institucijas vykdyti visiško netoleravimo politiką ir užkirsti kelią smurtui prieš visas moteris ir mergaites ir su juo kovoti, remti jį patyrusius asmenis ir priversti kaltininkus atsakyti už savo veiksmus visapusiškai įgyvendinant Turkijos įstatymą Nr. 6284 dėl šeimos apsaugos ir smurto prieš moteris prevencijos bei visas priemones, nustatytas atitinkamoje Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikoje; yra labai susirūpinęs dėl Stambulo vyriausiosios prokuratūros Intelektinių ir pramoninių nusikaltimų biuro pateikto kaltinimo visuomenės dorovės normų pažeidimu – taip siekiama uždaryti platformą „We Will Stop femicides“ (KCDP), kuri yra viena iš didžiausių ir garsiausių moterų teisių grupių Turkijoje, kovojanti su smurtu dėl lyties; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad svarbu Turkijoje išsaugoti susirinkimų ir demonstracijų laisvę, kuri yra įtvirtinta jos konstitucijoje ir yra pozityvus įsipareigojimas, kylantis iš jos, kaip Europos žmogaus teisių konvenciją pasirašiusios šalies, statuso; apgailestauja dėl didelio regreso susirinkimų ir demonstracijų laisvės srityje, kuri patiria vis didesnį spaudimą,
  nes
  provincijų valdytojai nuolat
  ir
  vis plačiau taiko draudimus rengti protestus ir demonstracijas, pernelyg dažnai naudojama jėga prieš taikius demonstrantus ir žurnalistus, vyrauja bendras teisėsaugos pareigūnų nebaudžiamumas, taip pat skiriamos administracinės baudos demonstrantams ir vykdomas jų baudžiamasis persekiojimas kaltinant juos su terorizmu susijusia veikla; yra ypač susirūpinęs dėl Vano provincijos valdytojo nustatyto draudimo, kuris jau daugiau kaip penkerius metus taikomas Vane; apgailestauja dėl to, kad Turkijos policijos pajėgos viešuosiuose protestuose taikosi į žurnalistus, be kita ko, dėl Turkijos generalinio saugumo direktorato (EGM) vadovo 2021 m. balandžio mėn. nurodymo Turkijos policijos pajėgoms neleisti spaudai daryti protestų ir demonstracijų įrašų, kurio galiojimą vėliau sustabdė Valstybės taryba; dar kartą ragina valdžios institucijas panaikinti kaltinimus Boğaziçi universiteto studentams, patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn už naudojimąsi teise į taikius susirinkimus, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti akademinę laisvę ir universitetų autonomiją; šiuo atžvilgiu yra susirūpinęs dėl neseniai priimto sprendimo pašalinti tris išrinktus Boğaziçi universiteto, kurio dabartinis rektorius buvo paskirtas prezidento dekretu 2021 m. rugpjūčio mėn., dekanus; teigiamai vertina 2021 m. vasario 4 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pareiškimą, kuriame primenama, kad negalima naudotis COVID-19 pandemija kaip priemone kritikai nutildyti, ir kuriuo buvo pasmerkta prieš LGBTI bendruomenei priklausančius studentus nukreipta aukšto lygio pareigūnų neapykantos retorika; griežtai smerkia neseniai policijos įvykdytą smurtinį susidorojimą su 9-osiomis LGBTI asmenų eitynėmis Boğaziçi universitete, kurių metu buvo neteisėtai panaudota pernelyg didelė jėga prieš studentus ir sulaikyta daug dalyvių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl neproporcingų ir savavališkų priemonių, kuriomis ribojama saviraiškos laisvė; atkreipia dėmesį į tai, kad Turkijoje toliau mažėja įkalintų žurnalistų skaičius ir didėja išteisinamųjų neseniai priimtų nuosprendžių žurnalistų bylose skaičius; reikalauja paleisti ir išteisinti visus žurnalistus, rašytojus, žiniasklaidos darbuotojus ir socialinės žiniasklaidos naudotojus, kurie lieka neteisėtai sulaikyti vien dėl to, kad vykdė savo profesinę veiklą ir naudojosi pilietinėmis teisėmis; palankiai vertina neseniai priimtus Valstybės tarybos sprendimus, kuriais sustabdytas kai kurių žurnalisto pažymėjimo taisyklių straipsnių ir policijos aplinkraščio, kuriais buvo uždrausta viešose demonstracijose daryti garso ir vaizdo įrašus, vykdymas; taip pat reiškia didelį susirūpinimą dėl vis dar vykdomų savavališkų žurnalistų, žiniasklaidos darbuotojų ir socialinės žiniasklaidos naudotojų suėmimų, sistemingo neaiškių teroristinių nusikaltimų naudojimo siekiant juos nutildyti, daugėjančių socialinės žiniasklaidos platformoms taikomų apribojimų ir cenzūros, taip pat dėl to, kad asmenys yra tiriami ir persekiojami dėl kaltinimų, pvz., tariamos nepagarbos islamo vertybėms; yra ypač pasibaisėjęs šiurkščiu piktnaudžiavimu Turkijos baudžiamojo kodekso 299 straipsniu dėl prezidento įžeidimo (už kurį gresia laisvės atėmimo bausmė nuo vienerių iki ketverių metų); mano, kad visiškai neproporcinga, jog nuo 2014 m., pirmųjų prezidento R. T. Erdogano kadencijos metų, buvo pradėta daugiau kaip 160 000 tyrimų, iškelta daugiau kaip 35 500 bylų ir priimta daugiau kaip 12 800 nuosprendžių dėl prezidento įžeidimo; ragina Turkijos valdžios institucijas iš dalies pakeisti įstatymą dėl prezidento įžeidimo, laikantis Venecijos komisijos rekomendacijų ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, kad Turkijos teisė šiuo klausimu atitiktų Europos žmogaus teisių konvenciją; yra ypač pasibaisėjęs žurnalistės Sedef Kabaş, kurią Stambulo 36-asis Pirmosios instancijos baudžiamųjų bylų teismas neseniai nuteisė dvejų metų ir keturių mėnesių laisvės atėmimo bausme už tariamą „prezidento įžeidimą“ per tiesioginę 2022 m. sausio 14 d. transliaciją televizijos kanale TELE1 TV, byla; apgailestauja dėl to, kaip su ja elgtasi nuo 2022 m. sausio 22 d., kai buvo suimta per vidurnaktį surengtą reidą, po to, kai ją viešai tardė vyresnieji vyriausybės pareigūnai ir jai skirtas 49 dienų kardomasis kalinimas, ir smerkia tai, kad Stambulo vyriausiosios prokuratūros parengtame kaltinamajame akte prašoma įkalinti ją iki 12 metų ir 10 mėnesių už įvairias nusikalstamas veikas; mano, kad šis atvejis yra akivaizdus piktnaudžiavimo 299 straipsniu pavyzdys, kai siekiama atgrasyti bet kurį žurnalistą ar pilietį, galintį reikšti kritiką prezidentui ar vyriausybei; reiškia susirūpinimą dėl 2022 m. sausio 28 d. paskelbto prezidento aplinkraščio dėl spaudos ir transliavimo veiklos, nes jis gali paskatinti neteisėtus pagrindinių teisių ir laisvių apribojimus; yra susirūpinęs dėl to, kad 2021 m. iš visų Europos Tarybos narių Turkijai skirta daugiausia Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, susijusių su saviraiškos laisvės pažeidimais, ir apgailestauja dėl to, kad Turkija vis dar yra tarp šalių, kuriose labiausiai puolama spaudos laisvė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tvirtina, kad susirūpinimą tebekelia nuolatinis Turkijoje vykstantis žurnalistų ir nepriklausomos žiniasklaidos baudžiamasis persekiojimas, cenzūra ir priekabiavimas prie žurnalistų ir kad šis klausimas turi būti nedelsiant sprendžiamas, nes tai kenkia Turkijos visuomenės demokratiškumui; be to, yra susirūpinęs dėl išpuolių prieš žurnalistus ir oponentus Europos Sąjungoje; ragina Turkijos Aukščiausiosios radijo ir televizijos tarybos (RTÜK) pirmininką liautis pernelyg griežtai skirti baudas ir transliavimo draudimus, ribojančius Turkijos žurnalistų ir transliuotojų teisėtą saviraiškos laisvę; nerimauja dėl RTÜK grasinimo blokuoti tarptautines žiniasklaidos priemones „Deutsche Welle“, „Euronews“ ir „Voice of America“, jei jos nesikreips dėl transliavimo licencijų, leidžiančių priežiūros institucijai prižiūrėti jų turinį; ragina RTÜK nebetaikyti diskriminuojančių baudžiamųjų priemonių prieš nepriklausomus transliuotojus; apgailestauja dėl to, kad didėja ekonominė įtaka vyriausybės lygmeniu, įskaitant nepakankamai skaidrų viešųjų lėšų paskirstymą (reklamai, viešiesiems pirkimams), nes tai suteikia galimybę beveik visiškai kontroliuoti žiniasklaidą; yra susirūpinęs dėl valstybinės propagandos, skleidžiamos iš valstybės valdomų ir vyriausybę palaikančių žiniasklaidos priemonių; ragina Spaudos reklamos agentūros (BİK) pirmininką užtikrinti, kad viešosios reklamos draudimais nebūtų slopinami nepriklausomi žiniasklaidos pranešimai, kaip buvo dienraščio „Evrensel“ atveju – tai istorinis nuopuolis Turkijos spaudos istorijoje; ragina Turkijos prezidentūros Komunikacijos padalinio direktorių užtikrinti, kad prašymai išduoti spaudos leidimus būtų skubiai išnagrinėti, prieš žurnalistus nebebūtų naudojama agresyvi retorika ir dėl jų nebebūtų teikiami skundai dėl nusikalstamos veiklos; ragina Turkijos Didžiąją Nacionalinę Asamblėją imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į 2022 m. sausio mėn. priimtą Turkijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kuriuo reikalaujama performuluoti Interneto įstatymo 9 straipsnį, kad būtų apsaugotos saviraiškos ir spaudos laisvės; ypač nerimauja dėl Kipro turkų žurnalisto Ali Kişmiro, kuriam neseniai buvo uždrausta įvažiuoti į Turkiją ir kuriam gresia kaltinimai teisme dėl kritikos Ankarai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. Turkijoje priimti ketvirtasis ir penktasis teisminių institucijų dokumentų rinkiniai, kurie, nors juose ir yra numatyti žingsniai teisinga linkme, yra kuklūs ir nesusiję su pagrindinėmis problemomis; vis dėlto tvirtina, kad dabartinės problemos kyla ne tik dėl probleminių teisės aktų, bet dažnai ir dėl to, kad trūksta politinės valios įgyvendinti esamas tinkamas nuostatas, o politinė valia netinkamai įgyvendinama; tebėra susirūpinęs dėl to, kad Turkijoje toliau silpnėja teisinė valstybė ir teismų nepriklausomumas bei nešališkumas, dėl pastaraisiais metais vyriausybės vykdytų masinių atleidimų iš darbo atgrasomojo poveikio, taip pat dėl viešų vykdomųjų institucijų pareiškimų dėl nagrinėjamų teismo bylų, kurios kenkia teisminių institucijų nepriklausomumui, nešališkumui ir bendram pajėgumui užtikrinti veiksmingą teisinę gynybą žmogaus teisių pažeidimų atvejais; apgailestaudamas konstatuoja, kad šiomis aplinkybėmis teismų reformomis nešalinami šie esminiai trūkumai; pabrėžia, kad ši sritis kelia itin didelį susirūpinimą, nes ji yra kertinis veikiančios demokratinės sistemos, kuri tarnauja gyventojams ir veikia jų labui, pagrindas; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. sausio mėn. į Turkijos Konstitucinį Teismą paskirtas teisėjas, kuris Kasaciniame teisme išdirbo vos 20 dienų, o anksčiau ėjo Stambulo vyriausiojo prokuroro pareigas ir dalyvavo prieštaringai vertinamose bylose, iškeltose Osmanui Kavalai, Gezi parko protestuotojams, žurnalistams Canui Dündarui, Erdemui Gülui ir kitiems asmenims; atkreipia dėmesį į tai, kad, kalbant apie teisminių institucijų nepriklausomumą, didžiausią susirūpinimą kelia Teisėjų ir prokurorų taryba (HSK); dar kartą ragina pašalinti šios Tarybos struktūros ir narių atrankos procedūros trūkumus, siekiant užtikrinti jos nepriklausomumą ir nutraukti savavališkus sprendimus; griežtai smerkia daugelio Turkijos teisėjų ir prokurorų atleidimą ir priverstinį jų pašalinimą iš pareigų; primena, kad bet koks atleidimas iš pareigų ir paskyrimas į pareigas teisminėse institucijose turėtų būti ypač kruopščiai tikrinamas, kad vykdomajai valdžiai turi būti draudžiama kištis ar mėginti daryti įtaką teisminėms institucijoms ir kad skiriant teisėjus turi būti laikomasi nepriklausomumo ir nešališkumo principų; yra pasibaisėjęs pranešimais apie terorizmu kaltinamų advokatų, atstovaujančių savo klientams, persekiojimą, kai teisininkai buvo patraukti baudžiamojon atsakomybėn už tą patį nusikaltimą, kuriuo kaltinamas jų klientas, arba susijusį nusikaltimą, nes tai buvo aiški kliūtis naudotis teise į teisingą bylos nagrinėjimą ir galimybe kreiptis į teismą; ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti nepriklausomą advokatų darbą ir paleisti visus neteisėtai sulaikytus asmenis vien dėl to, kad jie vykdė savo teisines pareigas; su dideliu susirūpinimu pažymi, kad nepaisant to, jog 2018 m. liepos mėn. oficialiai atšaukta nepaprastoji padėtis, jos poveikis demokratijai ir pagrindinėms teisėms tebėra labai jaučiamas ir vis dar daro poveikį daugeliui asmenų, iš kurių daugiau nei 152 000 valstybės tarnautojų, įskaitant mokytojus, gydytojus, akademinės bendruomenės narius (taikos labui), teisininkus, teisėjus ir prokurorus, kurie buvo savavališkai atleisti ir jiems buvo visam laikui uždrausta dirbti viešajame sektoriuje ar netgi apskritai užsiimti savo profesija; pabrėžia, kad daugelis šių atleidimų ir toliau daro pražūtingą poveikį atleistiesiems ir jų šeimoms, įskaitant ilgalaikę socialinę ir profesinę stigmą; labai abejoja dėl Nepaprastosios padėties priemonių tyrimo komisijos, kaip vidaus teisių gynimo priemonės, veiklos, nes jai trūksta nepriklausomumo ir nešališkumo; pažymi, kad savavališkas pasų galiojimo panaikinimas, nepaisant tam tikro laipsniško pagerėjimo, tebėra didelis judėjimo laisvės pažeidimas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Konstituciniam Teismui pateikiama vis daugiau prašymų dėl konstitucinių teisių pažeidimų ir dėl to, kad, atskleidus tokius pažeidimus, neįgyvendinami pokyčiai; atkreipia dėmesį į naujausius Konstitucinio Teismo pirmininko pareiškimus, kuriuose pripažįstama, kad daugiau nei 73 proc. iš 2021 m. gautų daugiau nei 66 000 prašymų yra susiję su teise į teisingą bylos nagrinėjimą, ir apibūdina tai kaip „baisią padėtį“; abejoja, ar procedūrinių teismo taisyklių pakeitimai, pagal kuriuos sprendimus galima atidėti vieneriems metams, yra teisėti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad Turkijos valdžios institucijos 2021 m. kovo mėn. priėmė naują veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuris iš esmės yra sveikintinas; vis dėlto pažymi, kad juo neišsprendžiama nemažai esminių klausimų, o vyriausybės įsipareigojimas bus vertinamas pagal tai, kaip planas bus įgyvendinamas ir kokių reformų bus imtasi siekiant užtikrinti jo taikymą visiems piliečiams be diskriminacijos; primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų, kad būtų veiksmingai sprendžiamas sunkios kurdų, armėnų ir asirų padėties klausimas, ypač romų bendruomenės, kuri ir toliau patiria didelį skurdą, nedarbą, diskriminaciją ir atskirtį, problemos būsto ir švietimo srityje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina visapusiškai įgyvendinti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus ir Europos Tarybos Ministrų Komiteto laikinąsias rezoliucijas dėl atsisakymo veikti dėl vidinių įsitikinimų; todėl atkreipia dėmesį į veiksmų planą, kurį Turkijos valdžios institucijos pateikė Ministrų Komitetui, ir ragina jas rengti tolesnes priemones, kad būtinais teisės aktais būtų užtikrintas sąžiningas ir prieinamas naudojimasis teise atsisakyti atlikti karo prievolę dėl įsitikinimų; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nuo pirmojo prašymo 2017 m. pateikimo Konstituciniame Teisme daugėja prašymų, susijusių su atsisakymu veikti dėl vidinių įsitikinimų, kurie nagrinėjami iš esmės nebendradarbiaujant su pareiškėjais; primygtinai ragina atlikti reikiamus teisinius pakeitimus, kad būtų nutrauktas baudžiamasis persekiojimas ir nebebūtų skiriamos bausmės, taip pat visi apribojimai, taikomi asmenims, kurie atsisako veikti dėl vidinių įsitikinimų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Turkijos valdžios institucijas skatinti teigiamas ir veiksmingas reformas minties, sąžinės ir religijos laisvės srityje, suteikiant religinėms bendruomenėms galimybę gauti juridinio asmens statusą ir teises į mokslą, ir taikant Venecijos komisijos rekomendacijas dėl religinių bendruomenių statuso ir visus atitinkamus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus ir Europos Tarybos rezoliucijas, be kita ko, dėl graikų ortodoksų populiacijos Gekčeados (Imrozo) ir Bozdžaados (Tenedo) salose; ragina Turkijos vyriausybę dėti daugiau pastangų, susijusių, be kita ko, su viešu alevitų tapatybės pripažinimu, maldos ir bendruomenės namų (Cemevis) teisiniu statusu ir jų finansavimu, laikantis atitinkamų Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų dėl privalomų tikybos ir etikos pamokų bei alevitų maldos vietų; ragina Turkijos valdžios institucijas visapusiškai gerbti istorinį ir kultūrinį kultūros ir religijos paminklų ir simbolių, visų pirma tų, kurie yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, pobūdį; susirūpinęs atkreipia dėmesį į pastarojo meto įvykius, susijusius su istoriniu Sumelos vienuolynu, kuris įtrauktas į Preliminarųjį UNESCO pasaulio paveldo objektų sąrašą; pažymi, kad reikia panaikinti dvasininkų mokymo, paskyrimo ir įpėdinystės apribojimus, sudaryti sąlygas atidaryti Chalkės seminariją, kuri buvo uždaryta 1971 m., ir panaikinti visas kliūtis, kad ji galėtų tinkamai veikti; pakartoja savo raginimą Turkijai gerbti ortodoksų krikščionių ekumeninio patriarchato vaidmenį visame pasaulyje ir pripažinti jo teisinį subjektiškumą ir viešą bažnytinio titulo „ekumeninis patriarchas“ naudojimą; apgailestauja, kad vis dar nėra paskelbtas naujas rinkimų reglamentas dėl nemusulmoniškų fondų, po to, kai jis 2013 m. buvo panaikintas, nes dėl to atsirado rimtų šių fondų administravimo problemų, nes negali vykti jokie rinkimai; susirūpinęs pažymi, kad toliau pranešama apie neapykantą kurstančias kalbas ir neapykantos nusikaltimus prieš religines mažumas, daugiausia alevitus, krikščionis ir žydus, ir kad tyrimai tebėra neveiksmingi; ragina Turkijos valdžios institucijas veiksmingai patraukti baudžiamojon atsakomybėn nusikaltėlius ir tinkamai apsaugoti visas religines mažumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja dėl Turkijos vyriausybės nuolatinio teisinio ir administracinio spaudimo pilietinei visuomenei, žmogaus teisių gynėjams, teisininkams, žurnalistams, akademinės bendruomenės nariams, profesinių sąjungų nariams, etninėms ir religinėms mažumoms bei daugeliui Turkijos piliečių ir nuolat mažėjančios erdvės laisvai veikti Turkijoje; smerkia savavališką pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant svarbias žmogaus teisių NVO ir žiniasklaidos priemones, uždarymą; ragina Turkiją vertinti kritikų ar disidentų, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, akademinės bendruomenės narius ir žurnalistus, nuomonę kaip vertingą socialinio dialogo plėtojimo priemonę, o ne destabilizuojančią jėgą, leisti jiems veikti pagal savo pareigas, neviršijant savo kompetencijos ir apimties, ir laisvai užsiimti savo profesine veikla, nes taip užtikrinama sveikesnė demokratija ir visuomenė; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę peržiūrėti naują 2020 m. gruodžio mėn. Įstatymą dėl masinio naikinimo ginklų platinimo finansavimo prevencijos, kuriuo Turkijos vidaus reikalų ministerijai ir prezidentui suteikiami plataus masto įgaliojimai apriboti NVO, verslo partnerysčių, nepriklausomų grupių ir asociacijų veiklą, ir panašu, kad juo siekiama toliau riboti, varžyti ir kontroliuoti pilietinę visuomenę; yra susirūpinęs tiek dėl Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro, tiek dėl Parlamentinės Asamblėjos pastabų, kuriose pažymima, kad pagal šį įstatymą pirmiausiai buvo audituotos žmogaus teisių organizacijos; ragina ES ir jos valstybes nares daryti didesnį spaudimą Turkijos vyriausybei ir didinti paramą žmogaus teisių gynėjams ir nepriklausomai pilietinei visuomenei Turkijoje, be kita ko, pasitelkiant atitinkamas finansines priemones; ragina Komisiją pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III) ir atitinkamas Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ programas skirti pakankamą finansavimą pilietinei visuomenei, nevalstybiniams subjektams ir žmonių tarpusavio ryšiams, kad pirmenybė būtų teikiama pastangoms skatinti demokratiją, kurios padėtų pasiekti politinį sutarimą, reikalingą ES ir Turkijos santykiams stiprinti; ragina Komisiją ištirti vietos valdžios institucijų galimybes finansuoti abiem pusėms svarbius projektus; pabrėžia, kad finansinė parama pagal priemonę PNPP III yra grindžiama sąlygomis, susijusiomis su pirmenybės pagrindiniams klausimams principu, ir atsižvelgdamas į tai pakartoja savo reikalavimą, kad PNPP lėšos reformoms Turkijoje būtų išmokamos visiškai skaidriai ir jas tiesiogiai valdytų ES arba pripažinta tarptautinė institucija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiškia didelį susirūpinimą dėl valstybės remiamos blogėjančios LGBTI asmenų žmogaus teisių padėties, visų pirma atsižvelgiant į fizinius išpuolius ir neapykantos nusikaltimus, ypač prieš translyčius asmenis, dėl tebetaikomų LGBTI asmenų eitynių draudimų visoje šalyje, susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisvių apribojimų ir cenzūros žiniasklaidoje bei virtualiojoje erdvėje ir primygtinai ragina Turkijos vyriausybę apsaugoti lygias ir juridines jų teises; primena, kad reikia priimti priemones, kuriomis užtikrinama, kad visi piliečiai galėtų saugiai naudotis šiomis laisvėmis; atkreipia dėmesį į vis labiau homofobiškas Turkijos vyriausybės pozicijas ir aukšto lygio pareigūnų neapykantos retoriką, nukreiptą prieš LGBTI asmenis, kuria siekiama marginalizuoti ir kriminalizuoti LGBTI bendruomenę, kuria gali būti sudarytos palankios sąlygos neapykantos nusikaltimams ir kuri gali nepaprastai paskatinti priekabiavimą, diskriminaciją ir galimą smurtą; primena, kad Turkijos įsipareigojimai pagal Europos žmogaus teisių konvenciją apima pareigą kovoti su LGBTI asmenų diskriminacija ir smurtu prieš juos, ir primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas laikytis savo įsipareigojimų; ragina į darbo įstatymo straipsnį dėl kovos su diskriminacija kaip saugomus pagrindus įtraukti seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę ir lytinius požymius: atkreipia dėmesį į teismo procesų naudojimo modelį siekiant nutildyti žmogaus teisių gynėjus, NVO ir teisininkus ir apriboti aktyvią veiklą, ypač LGBTI asmenų teisių gynėjų veiklą; reiškia susirūpinimą dėl nusikalstamų veikų tyrimų, nukreiptų prieš Stambulo, Ankaros ir Dijarbakyro advokatų asociacijas, ir 2019 m. Ankaros Artimųjų rytų technikos universiteto surengtų LGBTI asmenų eitynių dalyvių teismo bylos; džiaugiasi, kad eitynių dalyviai yra išteisinti; su didžiuliu susirūpinimu stebi Ankaros advokatų asociacijos vykdomosios valdybos ir pirmininko teismo procesą, kuriame Ankaros prokuratūra reikalauja skirti iki dvejų metų laisvės atėmimo bausmę už tariamą „valstybės pareigūno įžeidimą“ kritikuojant Religijos reikalų direktorato (Diyanet) vadovą už atvirai homofobiškus pareiškimus 2020 m. balandžio 14 d., kuomet jis teigė, kad „islame homoseksualumas yra prakeikiamas (...), nes jis sukelia ligas ir lemia kartų degradaciją“; primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas imtis būtinų teisinių priemonių bet kokiai diskriminacijai dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės baigti, laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio; ragina valdžios institucijas suderinti savo baudžiamosios teisės aktus, susijusius su homofobiškais ir transfobiškais neapykantos nusikaltimais, su Europos Komisijos Bendrosios politikos rekomendacija Nr. 7 dėl kovos su rasizmu ir netolerancija; primygtinai ragina Turkiją atsisakyti visų kaltinimų taikiems LGBTI bendruomenės renginių dalyviams ir panaikinti ilgai taikomus LGBTI asmenų eitynių draudimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra labai susirūpinęs dėl nuolatinių išpuolių prieš opozicines partijas, ypač Liaudies demokratinę partiją (HDP) ir kitas, įskaitant Respublikonų liaudies partiją (CHP). Tokių išpuolių pavyzdžiai: daromas spaudimas, vertimas baigti veiklą ir partijų narių įkalinimas. Visi šie išpuoliai kenkia tinkamam demokratinės sistemos veikimui; pabrėžia, kad demokratija reiškia aplinką, kurioje politinių partijų, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos veiklai nekyla grėsmių ir netaikomi savavališki apribojimai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | labai susirūpinęs pažymi, kad Turkijos valdžios institucijos kryptingai ir nuolat persekioja ir kriminalizuoja HDP, išrinktus jos merus ir jos partines organizacijas, įskaitant jos jaunimo organizaciją, ir dėl to šiuo metu kalinami daugiau kaip 4 000 HDP narių; toliau griežtai smerkia tai, kad nuo 2016 m. lapkričio mėn. kalinami buvę HDP bendrapirmininkiai Selahattin Demirtașas ir Figen Yüksekdağas, ir ragina nedelsiant paleisti juos į laisvę; yra pasibaisėjęs tuo, kad Turkijos valdžios institucijos toliau nepaiso ir netaiko Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, kuriais Turkija įpareigojama nedelsiant išleisti iš kalėjimo S. Demirtașą; griežtai smerkia kaltinamąjį aktą, kurį pateikė Turkijos kasacinio teismo vyriausiasis prokuroras ir 2021 m. birželio mėn. vienbalsiai priėmė Turkijos Konstitucinis Teismas, siekdamas likviduoti HDP partiją ir uždrausti vykdyti politinę veiklą beveik 451 asmeniui, įskaitant daugumą HDP dabartinių vadovų. Pagal šį kaltinamąjį aktą, per ateinančius penkerius metus jiems draudžiama užsiimti bet kokio pobūdžio politine veikla; primena, kad Konstitucinis Teismas anksčiau yra uždraudęs šešias už kurdų teises kovojusias politines partijas; su dideliu susirūpinimu pažymi, kad HDP išformavimo byla yra keletą metų trukusių represijų prieš partiją kulminacija, ir pakartoja, kad partijos uždraudimas būtų didelė politinė klaida, nes būtų suduotas negrįžtamas smūgis pliuralizmui ir demokratijos principams; be to, pabrėžia Ankaros 22-ojo sunkių nusikaltimų bylų teismo vaidmenį vadinamojoje Kobanio byloje prieš 108 asmenis, įskaitant daugelį HDP politikų; atkreipia dėmesį į ypatingą prokuroro vaidmenį ir reikalauja aiškumo, ypač dėl tariamo politinio kišimosi į bylą, patvirtinto į bylą įtrauktu dokumentu; be to, abejoja, ar teismas sugebėtų per savaitę išnagrinėti ir priimti 3 530 puslapių dokumentą neišklausęs atsakovų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra susirūpinęs dėl nagrinėjamos bylos prieš CHP pirmininko pavaduotoją Gökçe Gökçen, iškeltos vykdant prieš visą partijos vykdomąją valdybą nukreiptą tyrimą dėl brošiūros išleidimo ir platinimo; yra sukrėstas dėl to, kad tarp trijų prieš ją iškeltų teismo bylų buvo Ankaros prokuratūros pateiktas, su brošiūros išleidimu susijęs G. Gökçen kaltinimas fiziniu išpuoliu prieš prezidentą, baudžiamu mažiausiai penkerių metų laisvės atėmimo bausme; pažymi, kad, nors Ankaros 18-asis aukštasis baudžiamasis teismas šią bylą nutraukė, kitos dvi bylos dėl prezidento šmeižto, neapykantos jam kurstymo ir jo garbės ir orumo įžeidimo tebėra tęsiamos; tebėra labai susirūpinęs dėl nuolatinio politinio ir teisminio CHP partijos Stambulo provincijos skyriaus pirmininkės Canan Kaftancıoğlu persekiojimo, keliant jai vis daugiau bylų; smerkia neseniai priimtą Kasacinio teismo sprendimą patvirtinti tris iš penkių jai skirtų bausmių, dėl kurių numatoma 4 metai ir 11 mėnesių laisvės atėmimo, ir nustatyti politinės veiklos draudimą C. Kaftancıoğlu; yra susirūpinęs dėl to, kad yra savavališkai vilkinama užregistruoti Turkijos žaliųjų partiją, kurį kreipėsi į Turkijos Vidaus reikalų ministeriją dėl partijos suformavimo pažymos išdavimo jos įsteigimo dieną 2020 m. rugsėjo mėn., bet tokia pažyma jai iki šiol nėra išduota; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smerkia vis pasikartojantį opozicijos parlamento narių parlamentinio statuso panaikinimą, nes tai labai kenkia Turkijos parlamento, kaip demokratinės institucijos, įvaizdžiui; šiuo atžvilgiu primena naujausią, 2022 m. vasario 1 d. priimtą Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą, kuriame nustatyta, kad 2016 m. panaikinus 40 parlamento narių iš HDP imunitetą, buvo pažeista jų teisė į saviraiškos ir susirinkimų laisvę; susirūpinęs stebi HDP parlamento nario Diyarbakıro Semra Güzelio, kuris, remiantis prieš penkerius metus padarytomis nuotraukomis, yra kaltinamas tariama naryste teroristinėje organizacijoje ir kurio teisinė neliečiamybė buvo panaikinta 2022 m. kovo 1 d., bylą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | dar kartą smerkia Turkijos valdžios institucijų sprendimą nušalinti daugiau kaip 150 demokratiškai išrinktų merų iš pareigų, remiantis abejotinais įrodymais, ir savavališkai pakeisti juos nerinktais patikėtiniais, paskirtais centrinės valdžios; smerkia tai, kad vien nuo paskutinių 2019 m. kovo 31 d. vietos rinkimų 48 iš 65 demokratiškai išrinktų HDP atstovaujančių merų Turkijos pietryčiuose buvo nušalinti iš pareigų ir daug jų buvo pakeisti patikėtiniais; yra tvirtai įsitikinęs, kad šie neteisėti sprendimai kenkia demokratijai vietos lygmeniu ir yra tiesioginis išpuolis prieš pačius pagrindinius principus, dėl kurio milijonai rinkėjų netenka demokratiškai išrinktų atstovų; ragina Turkiją grąžinti į pareigas nušalintus merus; griežtai kritikuoja politines, teisėkūros ir administracines priemones, kurių Turkijos vyriausybė ėmėsi tam, kad paralyžiuotų opozicijos partijų merų vadovaujamas savivaldybes Stambule, Ankaroje ir Izmire; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į neseniai įvykdytas rinkimų reformas, priimtas nesant plataus įvairių partijų sutarimo, ir į tai, kad rinkimų kartelė buvo sumažinta nuo 10 proc. iki 7 proc., kuris vis dar yra per aukštas; susirūpinęs atkreipia dėmesį į pokyčius, susijusius su provincijų rinkimų komisijų, atsakingų už balsų skaičiavimą ir apeliacijų procedūras, atrankos procedūra, kurią iki šiol sudarė vyriausieji teisėjai, tačiau kuri dabar bus renkama loterijos būdu; pakartoja savo raginimą Turkijai gerinti platesnę rinkimų aplinką visoje šalyje ir visais lygmenimis, užtikrinant visiems kandidatams ir partijoms laisvas ir sąžiningas sąlygas ir laikantis Venecijos komisijos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos rekomendacijų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta, kad Turkija turi pagrįstų nuogąstavimų dėl saugumo ir teisę kovoti su terorizmu; vis dėlto pabrėžia, kad tai turi būti daroma visapusiškai gerbiant teisinės valstybės principą, žmogaus teises ir pagrindines laisves; pakartoja, kad griežtai ir nedviprasmiškai smerkia tai, jog Kurdistano darbininkų partija (PKK), kuri nuo 2002 m. įtraukta į ES teroristinių organizacijų sąrašą, vykdo žiaurius teroristinius išpuolius; pažymi, kad Turkijai, ES ir jos valstybėms narėms svarbu glaudžiai bendradarbiauti kovojant su terorizmu, įskaitant „Da'esh“; ragina Turkijos valdžios institucijas toliau stengtis plėtoti glaudų bendradarbiavimą su ES kovojant su terorizmu, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir suderinti savo teisės aktus dėl terorizmo ir susijusią praktiką su Europos standartais; atkreipia dėmesį į vykstančias derybas dėl Europolo ir Turkijos valdžios institucijų, atsakingų už kovą su nusikalstamumu ir terorizmu, tarptautinio susitarimo dėl keitimosi asmens duomenimis; tikisi, kad šiose derybose bus laikomasi Europos duomenų apsaugos ir pagrindinių teisių standartų; pakartotinai ragina Turkiją suderinti savo duomenų apsaugos teisės aktus su ES standartais, kad būtų galima bendradarbiauti su Europolu, siekiant pagerinti teisyną, susijusį su terorizmo finansavimu, kova su pinigų plovimu ir kibernetiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad kovos su terorizmu nuostatos Turkijoje vis dar yra pernelyg plačios ir yra naudojamos savo nuožiūra vykdant žmogaus teisių pažeidimus ir represijas prieš valstybės kritikus, įskaitant žurnalistus, aktyvistus ir politinius oponentus, ir pabrėžia, kad piktnaudžiaudamos kovos su terorizmu teisės aktais valdžios institucijos menkina rimtą šios nuolat esančios grėsmės pobūdį; pažymi, kad šiomis aplinkybėmis vis dar pasitaiko priverstinio dingimo atvejų; reiškia didelį susirūpinimą dėl vidaus reikalų ministerijos sprendimo pradėti specialų tyrimą dėl tariamų ryšių su terorizmu, nukreiptą prieš Stambulo metropolio savivaldybę ir daugiau kaip 550 jos darbuotojų, ir dėl atnaujinto priekabiavimo prie žinomo žmogaus teisių gynėjo ir Žmogaus teisių asociacijos (turk. İHD) bendrapirmininkio Öztürko Türkdoğano, kuris buvo teisiamas Ankaros 19-ajame sunkių nusikaltimų bylų teisme, kaltinant jį „naryste neteisėtoje ginkluotoje organizacijoje“, remiantis kaltinamuoju aktu, kurį pateikė Ankaros prokuratūra, tačiau galiausiai buvo išteisintas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tebėra labai susirūpinęs dėl kurdų padėties šalyje ir Turkijos pietryčiuose susidariusios padėties, susijusios su žmogaus teisių apsauga, saviraiškos laisve ir dalyvavimu politiniame gyvenime; yra ypač susirūpinęs dėl daugybės pranešimų apie tai, kad teisėsaugos pareigūnai, reaguodami į suvokiamas ir tariamas saugumo grėsmes Turkijos pietryčiuose, kankina sulaikytuosius ir netinkamai su jais elgiasi; smerkia policijos kardomąsias priemones, taikytas žinomiems pilietinės visuomenės veikėjams ir politiniams oponentams Turkijos pietryčiuose, ir ragina Turkiją užtikrinti žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir saugumą bei nedelsiant pradėti nepriklausomus šių bylų tyrimą; smerkia etninių ir religinių mažumų priespaudą, įskaitant tai, kad Turkijos konstitucija švietimo ir visose viešojo gyvenimo srityse ir toliau draudžia vartoti tokių grupių, kaip kurdų bendruomenė, kalbas kaip gimtąją kalbą; primena, kad taip pažeidžiama tarptautinė teisė, pagal kurią ginamos asmenų teisės patvirtinti savo priklausomybę etninei ar religinei mažumai ir reikšti savo mintis tradicine mažumos kalba; pabrėžia, kad reikia skubiai atnaujinti patikimą politinį procesą, kuriame dalyvautų visos susijusios šalys bei demokratinės jėgos ir kuris padėtų taikiai išspręsti kurdų klausimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | griežtai smerkia ne Turkijoje gyvenančių Turkijos piliečių priverstinę ekstradiciją ir grobimą, kurie yra teisinės valstybės principo ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimai; primygtinai ragina ES spręsti šią nerimą keliančią problemą savo valstybėse narėse, taip pat šalyse kandidatėse ir asocijuotosiose šalyse; reiškia susirūpinimą dėl Turkijos vyriausybės bandymų daryti įtaką ES gyvenantiems Turkijos išeiviams, pavyzdžiui, per Užsienio turkų ir susijusių bendruomenių tarybą (YTB) ir Turkijos ir islamo sąjungą religijos reikalams (DITIB), nes tai galėtų trikdyti demokratinius procesus kai kuriose valstybėse narėse; atsižvelgdamas į tai, smerkia neseniai įvykdytas nepriimtinas Turkijos vyriausybę remiančios žiniasklaidos išpuolius prieš keletą Švedijos politikų, įskaitant EP narę Evin Incir, be kita ko, dezinformaciją ir nepagrįstus kaltinimus (tarp jų – dėl sąsajų su terorizmu); vis dar yra susirūpinęs dėl to, kad rasistinis dešiniųjų pažiūrų ekstremistų judėjimas „Ülkü Ocakları“ (taip pat žinomas kaip „Pilkieji vilkai“), kuris yra glaudžiai susijęs su valdančiosios koalicijos Nacionalistinio judėjimo partija (MHP), plinta ne tik pačioje Turkijoje, bet ir ES valstybėse narėse; ragina ES ir jos valstybes nares išnagrinėti galimybę uždrausti jo asociacijas ES šalyse; ragina valstybes nares atidžiai stebėti rasistinę šios organizacijos veiklą ir stengtis mažinti jos įtaką; ragina EIVT strateginės komunikacijos padalinius dokumentuoti įtarimus dėl Turkijos dezinformacijos, ypač Afrikoje, Vakarų Balkanuose ir Artimųjų Rytų bei Šiaurės Afrikos regione, ir pranešti apie savo išvadas Europos Parlamentui; yra susirūpinęs dėl Turkijoje gyvenančių uigūrų, nes jiems ir toliau kyla rizika būti sulaikytiems ir deportuotiems į kitas šalis, galinčias perduoti juos Kinijai, kur, tikėtina, jie patirtų didelio masto persekiojimą; ragina Turkijos institucijas susilaikyti nuo ekstradicijos sutarties su Kinija ratifikavimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja, kad Turkija atsisako įgyvendinti Europos Tarybos Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą rekomendaciją; ragina Turkiją laikytis visiško kankinimų netoleravimo politikos ir tinkamai ištirti nuolatinius bei patikimus pranešimus apie kankinimus, netinkamą elgesį ir nežmonišką ar žeminantį elgesį sulaikymo įstaigoje, tardymo vietoje ar kalėjime, siekiant panaikinti nebaudžiamumą ir patraukti atsakingus asmenis atsakomybėn; teigiamai vertina naują reglamento dėl kalėjimų dalinį pakeitimą, priimtą siekiant pakeisti terminą „visuminė kūno apiešką (išrengiant)“ terminu „nuodugni apieška“, ir ragina Generalinio kalėjimų ir sulaikymo įstaigų direktorato vadovą užtikrinti visapusišką jo įgyvendinimą, „gerbiant žmogaus orumą ir garbę“, kaip nustatyta iš dalies pakeistame reglamente, nes vis dar esama įtikinamų kaltinimų dėl šios praktikos tolesnio taikymo, be kita ko, kalėjimuose besilankantiems nepilnamečiams; yra labai susirūpinęs dėl mirtiną COVID-19 pandemijos pavojų kaliniams didinančių sąlygų perpildytuose Turkijos kalėjimuose; be to, yra labai susirūpinęs dėl savavališkai ribojamų kalinių teisių į gydymą ir lankymą; pabrėžia, kad, remiantis Turkijos žmogaus teisių asociacijos (IHD) duomenimis, šiuo metu serga 1 605 kaliniai, iš kurių 604 serga sunkiai; smerkia tolesnį buvusios parlamento narės Ayselės Tuğluk kalinimą, nepaisant sunkios jos sveikatos būklės, nustatytos medicininėse išvadose, kurias vėliau atmetė valstybinė teismo medicinos taryba (ATK); ragina nedelsiant išleisti Ayselę Tuğluk iš kalėjimo; yra pasibaisėjęs pranešimais apie nėščių ir neseniai pagimdžiusių moterų suėmimus ir primygtinai ragina Turkiją paleisti šias moteris bei nebesuiiminėti nėščių moterų prieš pat gimdymą arba iškart po jo; yra susirūpinęs dėl HDP partijos parlamento nario Ömero Faruko Gergerlioğlu persekiojimo: neseniai jam neleista išvykti į užsienį, o Kandyros vyriausioji prokuratūra vykdė tyrimą dėl jam pateiktų kaltinimų (byla buvo neseniai nutraukta) dėl „valstybės ir jos organų įžeidimo“, „įtakos darymo ekspertams“ ir „nusikaltimo ir nusikaltėlio aukštinimo“ po to, kai jis paragino išleisti iš kalėjimo Ayselę Tuğluk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | yra sukrėstas visiškos Turkijos ombudsmeno tylos pirmiau aprašytos labai prastos pagrindinių teisių padėties šalyje akivaizdoje; ragina Turkijos vyriausiąjį ombudsmeną užtikrinti, kad jo institucija taptų naudinga priemone Turkijos piliečiams ir atliktų aktyvų vaidmenį stiprinant naudojimosi teisių gynimo priemonėmis kultūrą, kaip institucija yra numačiusi savo tiksluose; apgailestauja, kad veiklos, struktūros ar finansų požiūriu nei ombudsmenas, nei Turkijos žmogaus teisių ir lygybės institucija, kaip dvi pagrindinės šalies žmogaus teisių institucijos, nėra nepriklausomos; primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas imtis tinkamų priemonių, siekiant užtikrinti, kad minėtos institucijos atitinkamai laikytųsi Paryžiaus principų ir Komisijos rekomendacijos dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (13); apgailestauja, kad kai kurie Žmogaus teisių ir lygybės institucijos nariai rodė neigiamą požiūrį į pagrindines žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę, moterų teises ir LGBTI asmenų teises, ir išreiškė pritarimą Turkijos pasitraukimui iš Stambulo konvencijos; ragina Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos patalpose įsikūrusį Žmogaus teisių pažeidimų tyrimo komitetą visapusiškai pasinaudoti savo plačiais įgaliojimais tirti žmogaus teisių pažeidimus šalyje ir siekti atsakomybės už juos, taip pat siūlyti teisės aktų pakeitimus, siekiant užtikrinti nacionalinių teisės aktų suderinamumą su tarptautinėmis žmogaus teisių konvencijomis, prie kurių Turkija yra prisijungusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad profesinių sąjungų laisvė ir socialinis dialogas yra labai svarbūs pliuralistinės visuomenės vystymuisi ir klestėjimui; šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl nuolatinių trūkumų teisės aktuose, susijusiuose su darbo ir profesinių sąjungų teisėmis, ir pabrėžia, kad teisė jungtis į organizacijas, teisė į kolektyvines derybas ir teisė streikuoti yra pagrindinės darbuotojų teisės; be to, yra susirūpinęs dėl to, kad darbdaviai ir toliau smarkiai diskriminuoja profesines sąjungas ir kad kai kurių sąjungų vadovai ir nariai toliau yra atleidžiami ir įkalinami, prie jų priekabiaujama; taip pat yra susirūpinęs dėl sistemingo darbuotojų, bandančių dalyvauti tokioje veikloje, atleidimo iš darbo; ragina Turkijos valdžios institucijas laikytis pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos standartų, kurių šalis įsipareigojo laikytis, pašalinti kliūtis, trukdančias naudotis profesinių sąjungų teisėmis, ir veiksmingai vystyti socialinį dialogą, be kita ko, dėl COVID-19 socialinio ir ekonominio atsigavimo priemonių; |
| --- | --- |

34.

Platesni ES ir Turkijos santykiai ir Turkijos užsienio politika

| 35. | išties vertina tai, kad Turkijos valdžios institucijos aiškiai remia Ukrainos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą ir smerkia nepateisinamą Rusijos invaziją į Ukrainą ir karinę agresiją prieš ją; pabrėžia, kad šiais sudėtingais laikais tvirtas ES ir Turkijos bendradarbiavimas užsienio ir saugumo politikos srityje yra gyvybiškai svarbus ir šiuo atžvilgiu teigiamai vertina tvirtą Turkijos derinimąsi su NATO ir ES; pabrėžia, kad Turkija yra NATO aljanso sąjungininkė bei strateginė partnerė, su kuria mus sieja svarbūs interesai; palankiai vertina Turkijos sprendimą taikyti 1936 m. Montrė konvenciją, kad visos Juodosios jūros regiono ir jam nepriklausančios valstybės sustabdytų laivų judėjimą jos sąsiauriais; be to, palankiai vertina Turkijos teikiamą finansinę ir humanitarinę pagalbą Ukrainai, taip pat Turkijos vyriausybės pareikštą valią tarpininkauti tarp konflikto šalių; ragina Turkiją suderinti savo politiką su sankcijomis ir ribojamosiomis priemonėmis, kurių ES ėmėsi prieš Rusijos ir Baltarusijos valdžios institucijas ir asmenis, atsakingus už neteisėtą agresiją prieš Ukrainą ir daugelį tarptautinės teisės pažeidimų, įvykusių nuo karo pradžios; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, jog tikisi, kad Turkija, laikydamasi savo pozicijos dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą, netaps saugiu prieglobsčiu Rusijos kapitalui ir investicijoms, taip aiškiai apeidama ES sankcijas; ragina Turkiją uždaryti savo oro erdvę Rusijos orlaiviams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina Turkijos pastangas priėmus daugiausia pabėgėlių pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje ir toliau skiriamas ES finansavimas, ir pareiškia savo įsipareigojimą šią paramą išlaikyti ateityje; ragina Komisiją užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir tikslumą skirstant lėšas pagal priemonę, pakeisiančią dabartinę Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, užtikrinant, kad šios lėšos pirmiausia būtų tiesiogiai skiriamos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms ir kad jas valdytų organizacijos, užtikrinančios atskaitomybę ir skaidrumą; remia objektyvų ES ir Turkijos bendradarbiavimo pabėgėlių ir migracijos klausimais vertinimą ir pabrėžia, kad svarbu, jog abi šalys laikytųsi savo atitinkamų įsipareigojimų pagal 2016 m. ES ir Turkijos bendrą pareiškimą ir ES ir Turkijos readmisijos susitarimą visų valstybių narių atžvilgiu, įskaitant iš Graikijos salų grąžinamų asmenų readmisijos atnaujinimą, kuris buvo nutrauktas 2020 m. kovo mėn., arba kartu su Turkija vykdomos savanoriškos humanitarinio priėmimo programos aktyvavimą; pabrėžia, kad pagarba pagrindinėms laisvėms turi būti svarbiausias ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo proceso elementas; labai teigiamai vertina esminį Turkijos pilietinės visuomenės ir vietos valdžios institucijų indėlį integruojant pabėgėlius; remia geresnes ir platesnes konkrečių pažeidžiamų grupių galimybes naudotis apsaugos paslaugomis; ragina Turkijos vyriausybę suteikti Sirijos pabėgėliams geresnes galimybes patekti į darbo rinką ir imtis priemonių siekiant išvengti bepilietybės rizikos Turkijoje gimusių Sirijos vaikų kartai; pripažįsta, kad Turkija patiria migracijos spaudimą, bet griežtai prieštarauja tam, kad Turkijos vyriausybė naudotųsi migrantais kaip priemone; yra susirūpinęs dėl nuolatinių pranešimų apie afganistaniečių ir kitų sulaikytų asmenų, mėginusių kirsti sieną, priverstinį apgręžimą ir savavališką priverstinį išsiuntimą į Siriją; apgailestauja dėl neteisėto žmonių gabenimo ir žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos patyrė pabėgėliai Turkijoje; reikalauja, kad pabėgėliai būtų grąžinami tik savanoriškai ir saugiai, ir primygtinai ragina Turkiją suteikti daugiau galimybių tarptautinėms ir nacionalinėms organizacijoms patekti į deportacijos centrus, kad būtų galima stebėti grąžinamus asmenis ir teikti jiems pagalbą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į vis dažnėjančius rasistinius ir ksenofobinius išpuolius prieš užsieniečius, taip pat į tai, kad Turkijos visuomenė ir politikai skleidžia prieš pabėgėlius nukreiptą naratyvą ir plinta nusistatymas prieš imigrantus; pažymi, kad 2021 m. Kipre registruota vis daugiau prieglobsčio prašymų, ir primena Turkijos įsipareigojimą imtis visų būtinų priemonių, kad neatsirastų naujų jūrų ar sausumos maršrutų, skirtų neteisėtai migracijai iš Turkijos į ES; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pakartoja, kad remia dabartinę muitų sąjungą, ir ragina Turkiją laikytis savo įsipareigojimų, įskaitant įsipareigojimą panaikinti netarifines laisvo judėjimo kliūtis; mano, kad prekybos santykių stiprinimu Turkijos ir ES valstybių narių piliečiams galėtų būti suteikta konkrečios naudos, todėl pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti derybas dėl abipusiai naudingo muitų sąjungos modernizavimo, kartu pasitelkiant veiksmingą ir efektyvų ginčų sprendimo mechanizmą; vis dėlto įspėja, kad toks muitų sąjungos modernizavimas turėtų būti grindžiamas griežtomis sąlygomis, susijusiomis su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, pagarba tarptautinei teisei ir gerais kaimyniniais santykiais, ir gali būti numatomas tik po to, kai Turkija visiškai įgyvendins papildomą protokolą dėl Ankaros susitarimo taikymo be išlygų ir diskriminavimo visoms valstybėms narėms; pabrėžia, kad abi šalys turi visapusiškai suprasti šias demokratines sąlygas nuo derybų pradžios, nes Parlamentas nepritars galutiniam susitarimui, jei šioje srityje nebus rezultatų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad vizų režimo liberalizavimas būtų svarbus žingsnis siekiant palengvinti žmonių tarpusavio santykius ir yra labai svarbus Turkijos piliečiams, ypač studentams, mokslininkams, verslo atstovams ir asmenims, turintiems šeiminių ryšių ES valstybėse narėse; pakartoja, kad rems vizų režimo liberalizavimo procesą, kai tik bus įvykdytos nustatytos sąlygos, ir ragina Turkijos vyriausybę stengtis suderinti savo vizų politiką su ES vizų politika ir visapusiškai laikytis vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytų 72 kriterijų nediskriminuojant nė vienos valstybė narės; pabrėžia, kad pasiekta labai mažai realios pažangos įgyvendinant likusius šešis kriterijus, kuriuos Turkija vis dar turi įvykdyti; atkreipia dėmesį į tai, kad naujajame veiksmų plane žmogaus teisių srityje numatoma paspartinti likusių kriterijų įgyvendinimą; pabrėžia, kad Turkijos kovos su terorizmu teisės aktų ir Duomenų apsaugos įstatymo peržiūra yra labai svarbi pagrindinių teisių ir laisvių užtikrinimo sąlyga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad Komisijos narys O. Várhelyi neseniai pakeitė Kaimynystės politikos ir plėtros derybų (NEAR) GD struktūrą, sujungdamas už Turkiją atsakingą skyrių su skyriais, vykdančiais veiklą Pietų kaimynystės politikos srityje; šį veiksmą, įgyvendintą tariamai siekiant vidaus organizacijos veiksmingumo ir darnumo, laiko didele politine klaida, kurią griežtai kritikavo ne tik Turkijos vyriausybė, bet ir visi proeuropietiški Turkijos subjektai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina Turkijos vyriausybės sprendimą ratifikuoti Paryžiaus klimato susitarimą, jos įsipareigojimą iki 2053 m. tapti neutralaus anglies dioksido poveikio ekonomika ir prisitaikyti prie Europos žaliojo kurso; Europos žaliojo kurso įgyvendinimą laiko svarbia galimybe ES ir Turkijai suderinti savo prekybos ir klimato srities politiką ir ragina ES šiuo atžvilgiu glaudžiai koordinuoti veiksmus su Turkija ir ją remti, taip siekiant plataus užmojo klimato apsaugos priemonių; atkreipia dėmesį į skatinamąjį vaidmenį, kurį gali atlikti ES agentūros ir ES pramonės aljansai ES ir Turkijai bendradarbiaujant žaliosios pertvarkos srityje; ragina Turkiją siekti pažangos derinant savo teisės aktus su ES direktyvomis ir acquis aplinkos ir klimato politikos veiksmų srityje; ragina Turkijos vyriausybę, kaip paskelbta prieš tai, imtis tolesnių veiksmų ir parengti nacionalinę strategiją ir veiksmų planą, kuriais būtų siekiama svariai sumažinti išmetamą CO2 kiekį; palankiai vertina aplinkos teisių gynėjų darbą ir įspėja apie skaudų didelių viešosios infrastruktūros projektų poveikį aplinkai; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. pradėta tiesti Stambulo kanalą, ir pabrėžia aplinkosaugininkų bei Aplinkos inžinierių rūmų įspėjimus dėl to, kad kanalas kels pavojų nepakankamam Stambulo aprūpinimui vandeniui ir suniokos aplinkinę ekosistemą, įskaitant natūralią pusiausvyrą tarp Juodosios jūros ir Marmuro jūros; ragina Turkijos valdžios institucijas nedelsiant imtis veiksmų Marmuro jūrai apsaugoti ir uždrausti visus infrastruktūros projektus, kuriais būtų dar labiau prisidėta prie vandens telkinio taršos; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina Turkijos vyriausybės sprendimą suteikti Marmuro jūrai ypatingą aplinkosauginį statusą; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę sustabdyti savo planus statyti Akuju atominę elektrinę regione, kuriame gali būti didelių žemės drebėjimų, o tai kelia didelę grėsmę ne tik Turkijai, bet ir visam Viduržemio jūros regionui; be to, ragina Turkijos vyriausybę tartis su kaimyninių šalių vyriausybėmis dėl bet kokių tolimesnių pokyčių vykdant Akuju projektą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta, kad Turkija gali vykdyti savo užsienio politiką atsižvelgdama į savo interesus ir tikslus, tačiau tikisi, kad ši politika bus ginama pasitelkiant tarptautine teise grindžiamą diplomatiją ir dialogą ir, kaip šalies kandidatės politika, bus vis labiau suderinta su ES politika; mano, kad ES ir Turkijos bendradarbiavimas užsienio ir saugumo politikos srityje yra labai svarbus ir kad būsimų ES saugumo struktūrų, visų pirma kaimynystėje, veiksmingumui užtikrinti reikia strateginio bendradarbiavimo ir geresnės komunikacijos su Turkija; mano, kad ES ir Turkija gali glaudžiau bendradarbiauti daugelyje užsienio politikos sričių, pvz., dėl Ukrainos ir Afganistano; taip pat primena, kad ES ir NATO išlieka patikimiausiomis ilgalaikėmis Turkijos partnerėmis vykdant tarptautinį bendradarbiavimą saugumo srityje, ir ragina Turkiją išlaikyti politinį nuoseklumą užsienio ir saugumo politikos srityse, atsižvelgiant į savo, kaip NATO narės ir ES šalies kandidatės, vaidmenį; ragina Turkijos vyriausybę geravališkai nagrinėti Suomijos ir Švedijos paraiškas dėl narystės NATO, konstruktyviai prisidėti prie galimų neišspręstų klausimų sprendimo laikantis ES vertybių ir teisinių reikalavimų, taip pat susilaikyti nuo bet kokio nederamo spaudimo šiame procese; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad iš visų šalių kandidačių Turkija prasčiausiai suderino (14 proc.) savo politiką su bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) ir bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP), ir pakartoja raginanti Turkiją prioriteto tvarka keisti šią tendenciją, atsižvelgiant į didelį bendrų veiksmų potencialą, susijusį su įvairiais iššūkiais regione ir visame pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, susirūpinęs pažymi, kad Turkijos užsienio politika pastaraisiais metais prieštaravo ES prioritetams pagal BUSP, įskaitant Kaukazo, Sirijos, Libijos ir Irako klausimus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | džiaugiasi pastaruoju metu įvykusiu Turkijos ir Armėnijos suartėjimu, kalbant apie sprendimą pradėti dvišalius kontaktus, specialiųjų atstovų paskyrimą ir skrydžių tarp šių dviejų šalių atnaujinimą; mano, kad tai labai teigiamas pokytis, palankiai veikiantis regiono saugumo situaciją ir padedantis jam klestėti; ragina abi šalis toliau dėti pastangas siekiant visiškai normalizuoti savo santykius ir ragina ES aktyviai remti šį procesą; ragina Turkiją sudaryti sąlygas tikram Turkijos ir Armėnijos tautų susitaikymui, įskaitant armėnų genocido ginčo sprendimą, ir visapusiškai laikytis savo įsipareigojimų apsaugoti armėnų ir kitų tautų kultūros paveldą; reiškia viltį, kad tai gali paskatinti santykių Pietų Kaukazo regione normalizavimo tendenciją; taip pat palankiai vertina Turkijos diplomatines pastangas normalizuoti santykius su įvairiomis Artimųjų Rytų šalimis, ypač Izraeliu; dar kartą ragina Turkiją pripažinti armėnų genocidą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pažymi, kad, nepaisant tam tikrų po paskutinės ataskaitos dėl Turkijos pasirodžiusių deeskalavimo požymių rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, pastaruoju metu pastebėtas naujas įtampos šuolis; puikiai supranta, kad bet kokia teigiama dinamika bet kuriuo metu gali būti lengvai sustabdyta, jei lieka neišspręstos esminės problemos; todėl apgailestauja dėl naujausių Turkijos pareigūnų pareiškimų, kuriais ginčijamas Graikijos suverenitetas kai kuriose jos salose, nes jie žalingi ir blogina saugumo padėtį šiame regione; toliau primygtinai ragina Turkiją ir visus susijusius suinteresuotuosius subjektus gera valia siekti taikaus ginčų sprendimo ir susilaikyti nuo bet kokių vienašališkų ir veiksmų arba grasinimų; be kita ko, toliau ragina visas konflikto šalis nuoširdžiai kartu dalyvauti derybose, gera valia ir laikantis tarptautinių taisyklių ir principų nustatant išskirtinių ekonominių zonų (IEZ) ir kontinentinio šelfo ribas; šiuo atžvilgiu smerkia tai, kad Turkijos karo laivai persekioja laivus, atliekančius tyrimus Kipro Respublikos nustatytoje IEZ; be to, smerkia Turkijos vykdomus Graikijos nacionalinės oro erdvės pažeidimus, įskaitant skrydžius virš apgyvendintų vietovių ir teritorijų, nes tokiais veiksmais, prieštaraujančiais tarptautinei teisei, pažeidžiamas ES valstybių narių suverenitetas ir jų suverenios teisės; reiškia visišką solidarumą su Graikija ir Kipro Respublika; dar kartą patvirtina Kipro Respublikos teisę sudaryti dvišalius susitarimus dėl savo IEZ ir tirti bei naudoti savo gamtos išteklius visapusiškai laikantis tarptautinės teisės; apgailestaudamas pastebi, kad 1995 m. Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos Graikijai paskelbtas grasinimas karo veiksmais vis dar neatšauktas; teigiamai vertina tai, kad yra tęsiamos preliminarios Graikijos ir Turkijos derybos, siekiant išspręsti klausimą dėl kontinentinio šelfo ir IEZ ribų nustatymo laikantis tarptautinės teisės; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti JT jūrų teisės konvenciją, kuri yra ES acquis dalis; remia Kipro Respublikos vyriausybės raginimą Turkijai sąžiningai derėtis dėl jūrų ribų nustatymo tarp atitinkamų jų pakrančių arba kreiptis į Tarptautinį Teisingumo Teismą ir ragina Turkiją priimti Kipro raginimą; teigiamai vertina Turkijos indėlį į dujų tiekimo saugumą, sujungiant Transanatolijos dujotiekį (TANAP) su baigtu tiesti Transadrijos dujotiekiu (TAP); pakartoja, kad remia Europos Vadovų Tarybos pasiūlymą surengti daugiašalę konferenciją rytinės Viduržemio jūros regiono dalies klausimais, ir pabrėžia, kad žaliasis kursas ir energetikos pertvarka galėtų suteikti svarbių galimybių rasti bendrus, tvarius ir įtraukius energetikos sprendimus rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje; ragina paversti rytinę Viduržemio jūros regiono dalį tikru žaliojo kurso išorės matmens katalizatoriumi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja dėl to, kad Kipro problema lieka neišspręsta, ir pabrėžia, kad atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas atitinkantis ir pagal sutartą sistemą parengtas sprendimas turės teigiamą poveikį Turkijos santykiams su ES; dar kartą tvirtai pabrėžia, kad vienintelis tvarus Kipro klausimo sprendimas yra teisingas, visapusiškas ir perspektyvus sprendimas, apimantis išorės aspektus, paremtas JT normomis, pagrįstas dviejų bendruomenių ir dviejų zonų federacija, turinčia vieną tarptautinį teisinį subjektiškumą, vieną suverenitetą, vieną pilietybę ir politinę lygybę, kaip nustatyta atitinkamose JT Saugumo Tarybos rezoliucijose ir laikantis tarptautinės teisės ir remiantis pagarba principams, kuriais grindžiama Sąjunga; apgailestauja dėl to, kad Turkijos vyriausybė atsisakė sutarto sprendimo pagrindo ir JT normų, kad galėtų pati ginti dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą Kipre; ragina Turkiją atsisakyti šio nepriimtino pasiūlymo dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; toliau ragina Turkiją išvesti savo karines pajėgas iš Kipro ir susilaikyti nuo bet kokių vienašalių veiksmų, kuriais įtvirtinamas nuolatinis salos padalijimas, ir veiksmų, keičiančių demografinę salos pusiausvyrą; smerkia vadinamojo ekonominio ir finansinio protokolo pasirašymą tarp Turkijos ir vyriausybės nekontroliuojamų Kipro teritorijų; smerkia tai, kad Turkija ir toliau pažeidinėja JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 550(1984) ir Nr. 789(1992), kuriose Turkija raginama perduoti Varošos teritoriją teisėtiems jos gyventojams, ją laikinai administruojant JT ir remiant Varošos miesto atvėrimą visuomenei; mano, kad šis žingsnis kenkia tarpusavio pasitikėjimui, taigi ir galimybei atnaujinti tiesiogines derybas dėl visapusiško Kipro problemos sprendimo; šiuo atžvilgiu reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai įvykdytos naujos neteisėtos veiklos atitvertoje Varošos teritorijoje siekiant atidaryti naują paplūdimio dalį, taip pat dėl neseniai pasirašyto minėtojo „ekonominio ir finansinio protokolo“, pagal kurį Turkija finansuos Varošos atstatymo projektus; ragina Turkijos vyriausybę grįžti prie JT formatu grindžiamo dialogo, kuris yra vienintelis patikimas būdas susitaikyti; primygtinai ragina kuo skubiau atnaujinti derybas dėl Kipro susijungimo, remiant JT generaliniam sekretoriui, ir pradėti nuo ten, kur jos buvo nutrauktos Kran Montanoje 2017 m.; pakartoja savo raginimą Turkijai vykdyti jos prisiimtą įsipareigojimą visapusiškai ir nediskriminuojant įgyvendinti Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą visų valstybių narių, įskaitant Kipro Respubliką, atžvilgiu; apgailestauja, kad Turkija dar nepadarė pažangos, kad normalizuotų savo santykius su Kipro Respublika; pabrėžia, kad bendradarbiavimas tokiose srityse kaip teisingumas ir vidaus reikalai, taip pat aviacijos teisės aktai ir oro eismo ryšiai su visomis ES valstybėmis narėmis, įskaitant Kipro Respubliką, tebėra labai svarbus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Turkiją suteikti turkų kilmės kipriečių bendruomenei reikiamą erdvę veikti pagal savo, kaip salos teisėtos bendruomenės, vaidmenį, teisę, kuri yra užtikrinama Kipro Respublikos konstitucija; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas bendrauti su turkų kilmės kipriečių bendruomene, primenant jai, kad jos vieta yra Europos Sąjungoje; ragina visas susijusias šalis vadovautis drąsesniu požiūriu, siekiant suvienyti šias bendruomenes; pabrėžia, kad, visapusiškai išsprendus Kipro problemą, visoje saloje reikia įgyvendinti ES acquis, ir pabrėžia, kad Kipro Respublika yra atsakinga už tai, kad būtų suintensyvintos pastangos, siekiant palengvinti Kipro turkų bendradarbiavimą su ES; giria svarbų dviejų bendruomenių Dingusių be žinios asmenų paieškos komiteto (angl. CMP) darbą ir pakartoja, kad palankiai vertina tai, jog po blogiausio pandemijos etapo Turkija palaipsniui suteikia Dingusių be žinios asmenų paieškos komitetui galimybę dar kartą patekti į atitinkamas vietas, įskaitant karines teritorijas; ragina Turkiją dėti daugiau pastangų teikiant esminę informaciją iš savo karinių archyvų, taip pat suteikiant galimybę susitikti su liudytojais uždarose zonose; ragina Turkiją bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su Europos Taryba, dėl kovos su prekyba žmonėmis ir jos prevencijos, taip pat dėl tyčinio kultūros paveldo naikinimo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pakartoja, kad griežtai smerkia Turkijos karines intervencijas Sirijoje, kuriomis pažeidžiama tarptautinė teisė ir kenkiama viso regiono stabilumui ir saugumui; ragina Turkiją nutraukti neteisėtą Šiaurės Sirijos ir Afrino okupaciją ir pakartoja, kad saugumo sumetimais negalima pateisinti vienašalio karinio veiksmo užsienio šalyje; apgailestauja, kad Turkijos okupuotose teritorijose Turkija ir vietinės Sirijos grupuotės nebaudžiamai pažeidžia civilių piliečių teises ir riboja jų laisves; smerkia neteisėtą pabėgėlių iš Sirijos perdavimą Šiaurės Sirijai – taip siekiama pakeisti daugiausiai kurdų apgyvendintos teritorijos Sirijoje demografinį pobūdį; apgailestauja, kad Turkija toliau neteisėtai perkelia Sirijos piliečius į Turkiją, kur jų laukia teismas dėl kaltinimų terorizmu ir galima įkalinimo iki gyvos galvos bausmė; smerkia Turkijos tebevykdomus agresijos aktus ir tolesnį jos karinių pajėgų buvimą Irako teritorijoje, visų pirma karinę agresiją Sindžaro regione, kuriame dauguma gyventojų yra jazidai, dėl kurių jazidai ir krikščionys, 2014 m. pasitraukę iš Islamo valstybės, negali grįžti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Turkiją ir toliau visapusiškai laikytis įsipareigojimo taikiai išspręsti konfliktą Libijoje remiant JT; pažymi, kad nuolatinis užsienio šalių kišimasis į Libijos reikalaus ir toliau kėlė didelį pavojų JT vadovaujamo Berlyno proceso įgyvendinimui; ragina Turkiją visapusiškai laikytis JT Saugumo Tarybos nustatyto ginklų embargo, visapusiškai bendradarbiauti su ES karinio laivyno pajėgomis, vykdančiomis Viduržemio jūros regiono operaciją IRINI (EUNAVFOR MED), ir sudaryti sąlygas veiksmingai koordinuoti pastarąją ir NATO operaciją „Jūrų sargas“ (angl. Sea Guardian); pakartoja, jog smerkia tai, kad pasirašyti du Turkijos ir Libijos susitarimo memorandumai dėl visapusiško saugumo, karinio bendradarbiavimo ir jūrų zonų, kurios yra tarpusavyje susijusios ir akivaizdžiai pažeidžia tarptautinę teisę, atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas ir suverenias ES valstybių narių teises, ribų nustatymo; ragina Turkiją laikytis konstruktyvesnio požiūrio į Somalio stabilizavimą ir šiuo klausimu stiprinti savo politinį ir operatyvinį koordinavimą su ES; |
| --- | --- |

47.

Tolesni veiksmai ES ir Turkijos santykių srityje

| 48. | primygtinai tvirtina, kad demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės turėtų išlikti ES ir Turkijos santykių pagrindu pagal bet kokią sistemą, kuri turėtų būti grindžiama tarptautinės teisės, daugiašališkumo ir gerų kaimyninių santykių principais; dar kartą tvirtina, kad stojimo procesas ir jo vertybėmis grindžiamas požiūris yra pagrindinis ES ir Turkijos santykių pagrindas, galingiausia priemonė siekiant daryti normatyvinį spaudimą ir geriausia sistema siekiant palaikyti demokratinius ir proeuropietiškus Turkijos visuomenės siekius bei skatinti konvergenciją su ES; pažymi, kad šiuo metu neranda argumentų, dėl kurių pakeistų savo sąlyginę poziciją dėl oficialaus stojimo derybų su Turkija sustabdymo; pažymi, kad nusprendusi atvirai nepaisyti privalomų Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, susijusių su Osmano Kavalos ir kitų asmenų bylomis, dabartinė Turkijos vyriausybė sąmoningai griauna bet kokius siekius šiomis aplinkybėmis atnaujinti stojimo į ES procesą; ragina abi šalis peržiūrėti dabartinę savo santykių padėtį vykdant visapusišką aukšto lygio dialogą ir kartu su stojimo procesu ieškoti papildomų būdų, pvz., atnaujinti asociacijos susitarimą, siekiant atnaujintos, subalansuotos ir abipusės partnerystės, kuri būtų grindžiama demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis bei laisvėmis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad dabartinė ES ir Turkijos santykių padėtis gali duoti nepatenkinamų rezultatų; ragina iš naujo subalansuoti santykius remiantis tvirtu bendradarbiavimo pagrindu, vadovaujantis abipusiais interesais ir stiprinant pasitikėjimą siekiant spręsti pasitikėjimo trūkumo problemą, kartu susilaikant nuo vienašalių veiksmų arba nesantaiką kurstančių pareiškimų; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad ES turėtų toliau siekti visų įmanomų dialogo, bendro supratimo ir pozicijų konvergencijos su Turkija galimybių; ragina Turkiją pradėti konstruktyvų ir geros valios dialogą, be kita ko, užsienio politikos klausimais, dėl kurių Turkijos ir ES nuomonės išsiskyrė, siekiant vėl rasti bendrą pagrindą ir bendrą sutarimą su ES, atnaujinti dialogą ir bendradarbiavimą gerų kaimyninių santykių srityje ir atnaujinti reformų procesą Turkijoje; pažymi, kad dėl skirtingų ES institucijų prioritetų, nustatytų esamose ES ir Turkijos santykius reglamentuojančiose sistemose, labai sunku rasti veiksmingą būdą žengti pirmyn; apgailestauja, kad Europos Sąjungoje trūksta ilgalaikės strategijos, suderintos politikos ir nuoseklaus vadovavimo Turkijos klausimu; ragina Europos Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkus bei Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pademonstruoti stipresnį, strateginį ir vertybėmis grindžiamą vadovavimą, užtikrinant tinkamą atskaitomybę Parlamentui; primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares laikytis nuoseklaus ir racionalaus požiūrio į šį klausimą, nes jis susijęs su viena iš didžiausių mūsų kaimynių ir svarbiausių partnerių, įskaitant glaudų visų ES institucijų bendradarbiavimą; ragina EIVT palaikyti aktyvesnį dialogą ir bendradarbiavimą su J. Bideno administracija jos santykių su Turkija klausimais; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad, siekiant pagerinti bendrą santykių būklę, būtina, kad abi šalys laikytųsi pagarbios kalbos, dėtų pastangas kovojant su esamais išankstiniais nusistatymais ir neteisingais įsitikinimais ir suteiktų galimybę objektyviau ir išsamiau atsižvelgti į kitos šalies įvaizdį, kurį formuoja atitinkama viešoji nuomonė, pakeičiant abipusį blogėjančios padėties suvokimą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją įgyvendinti komunikacijos su Turkijos visuomene politiką, siekiant didinti informuotumą apie ES; pabrėžia, kad karinga, revizionistinė ir agresyvi retorika tik sustiprina kraštutines pozicijas abiejose šalyse ir kad vien tik konfrontaciniu požiūriu naudojasi tie, kurie siekia išskirti Turkiją ir ES; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina toliau integruoti Turkiją, kaip kaimyninę šalį, į ES perspektyvines ilgalaikes politikos darbotvarkes labai svarbių žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų ir sveikatos srityse ir ragina Komisiją likti atvira tam, kokios kitos politikos sritys galėtų laikomos svarbiomis abiem šalims, kaip ir būdai, kaip Turkija galėtų būti toliau integruojama į ES vertės grandines; reiškia pasitenkinimą tolesniu aktyviu Turkijos dalyvavimu ES programose, visų pirma švietimo, inovacijų, jaunimo reikalų ir sporto srityse, kuriomis skatinami glaudesni žmonių tarpusavio partnerystės ryšiai ir padedama sinchronizuoti ES ir Turkijos žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina susitarimus, kuriais Turkijai suteikiamas programų „Europos horizontas“, „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso asocijuotosios narės statusas 2021–2027 m. laikotarpiu; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija sukūrė Turkijos investavimo platformą; ragina šią platformą visapusiškai suderinti su ES politikos prioritetais ir sąlygomis, susijusiomis su naujai įsteigtu „Europos darnaus vystymosi fondu +“ (EDVF+), siekiant nustatyti ir koordinuoti tarp Europos ir tarptautinių finansų įstaigų tinkamas investavimo galimybes tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis, atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; pabrėžia, kad aktyvus Parlamento dalyvavimas už investicijų valdymą ir EDVF+ investicijų politikos linijų sukūrimo tvirtinimą atsakingos EDVF+ strateginės valdančiosios tarybos veikloje labai svarbus, siekiant užtikrinti demokratinę šio proceso priežiūrą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | teigiamai vertina tai, kad Turkijos Didžioji Nacionalinė Asamblėja galiausiai sutiko 2022 m. kovo mėn. surengti pirmą po 2018 m. gruodžio mėn. ES ir Turkijos jungtinio parlamentinio komiteto posėdį; laikosi nuomonės, kad parlamentinis dialogas tebėra labai svarbi ES ir Turkijos santykių dalis, ir išreiškia viltį, kad ES ir Turkijos jungtinis parlamentinis komitetas ir toliau tinkamai veiks; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai ir Turkijos Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir prašo šią rezoliuciją išversti į turkų kalbą. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL L 330, 2021 9 20, p. 1.

(2)  OL L 134, 2014 5 7, p. 3.

(3)  OL L 291, 2019 11 12, p. 47.

(4)  OL L 372 I, 2020 11 9, p. 16.

(5)  OL L 400, 2021 11 12, p. 157.

(6)  OL C 15, 2022 1 12, p. 81.

(7)  OL C 99, 2022 3 1, p. 209.

(8)  OL C 456, 2021 11 10, p. 247.

(9)  OL C 425, 2021 10 20, p. 143.

(10)  OL C 328, 2016 9 6, p. 2.

(11)  OL C 132, 2022 3 24, p. 88.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0466.

(13)  2018 m. birželio 22 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/951 dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (OL L 167, 2018 7 4, p. 28).

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/19

---

P9_TA(2022)0223

EIVT kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gairės

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EIVT kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gairių (2021/2102(INI))

(2022/C 493/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį, ypač į jos 42 ir 43 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį, ypač į jos 42 ir 43 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos anglies dioksido poveikio neutralumo 2030 m. ir 2050 m. tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos anglies dioksido poveikio neutralumo 2030 m. ir 2050 m. tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 9 d. Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 9 d. Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 5 d. integruoto požiūrio į klimato kaitą ir saugumą koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 5 d. integruoto požiūrio į klimato kaitą ir saugumą koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į ES aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo optimizavimo koncepciją, skirtą ES vadovaujamoms karinėms operacijoms ir misijoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo optimizavimo koncepciją, skirtą ES vadovaujamoms karinėms operacijoms ir misijoms,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (1), ypač į jo 60 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomas 30 % įnašas klimato srities tikslams, ir 61 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomi 7,5 % ir 10 % metinių išlaidų įnašai, skirti kovai su biologinės įvairovės nykimu iki 2027 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (1), ypač į jo 60 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomas 30 % įnašas klimato srities tikslams, ir 61 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomi 7,5 % ir 10 % metinių išlaidų įnašai, skirti kovai su biologinės įvairovės nykimu iki 2027 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (2) (KVTBP reglamentas), ypač jo 49 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomas tikslas skirti 30 proc. lėšų klimato srities tikslams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (2) (KVTBP reglamentas), ypač jo 49 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodomas tikslas skirti 30 proc. lėšų klimato srities tikslams,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą dėl neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijos (COM(2020)0301),

| — | atsižvelgdamas į NATO klimato kaitos ir saugumo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO klimato kaitos ir saugumo veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. EIVT strateginį dokumentą „Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“ ir jo tolesnių veiksmų ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. EIVT strateginį dokumentą „Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“ ir jo tolesnių veiksmų ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 20 d. Tarybos išvadas dėl klimato diplomatijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 20 d. Tarybos išvadas dėl klimato diplomatijos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos metinę veiklos ataskaitą dėl gynybos pramonės ir kosmoso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos metinę veiklos ataskaitą dėl gynybos pramonės ir kosmoso,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 24 d. Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (COM(2021)0082),

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 21 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos mokslinių tyrimų ataskaitą dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 21 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos mokslinių tyrimų ataskaitą dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. NATO vadovų sprendimus dėl klimato ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. NATO vadovų sprendimus dėl klimato ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. Tarptautinės karinės tarybos klimato ir saugumo klausimais pasaulinę ataskaitą dėl klimato ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. Tarptautinės karinės tarybos klimato ir saugumo klausimais pasaulinę ataskaitą dėl klimato ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. BIOSEC projekto galutinę ataskaitą „Biologinė įvairovė ir saugumas“, kurią 2016–2020 m. laikotarpiu finansavo Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. BIOSEC projekto galutinę ataskaitą „Biologinė įvairovė ir saugumas“, kurią 2016–2020 m. laikotarpiu finansavo Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT),

| — | atsižvelgdamas į ADELPHI projektą „Klimatinio poveikio rizika: su klimatu susijusios rizikos ir saugumo rizikos bei prognozavimo vertinimas“ (angl. Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ADELPHI projektą „Klimatinio poveikio rizika: su klimatu susijusios rizikos ir saugumo rizikos bei prognozavimo vertinimas“ (angl. Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment),

| — | atsižvelgdamas į projektus, kuriuos bendrai finansuoja ES, pavyzdžiui, projektą „FREXUS: saugumo ir atsparumo klimato kaitai didinimas nestabiliomis aplinkybėmis pasitelkiant aprūpinimo vandeniu, energija ir maistu ryšį“ (angl. FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus) Sahelio regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į projektus, kuriuos bendrai finansuoja ES, pavyzdžiui, projektą „FREXUS: saugumo ir atsparumo klimato kaitai didinimas nestabiliomis aplinkybėmis pasitelkiant aprūpinimo vandeniu, energija ir maistu ryšį“ (angl. FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus) Sahelio regione,

| — | atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogiškojo saugumo ir dėl atsakomybės užtikrinti apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogiškojo saugumo ir dėl atsakomybės užtikrinti apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl klimato diplomatijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 3 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl klimato diplomatijos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0084/2022),

| A. | kadangi agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą precedento neturinčiu būdu kelia grėsmę Europos saugumo tvarkai ir daro spaudimą visiems Sąjungos ir jos valstybių narių sektoriams, kad jie taptų stipresni, atsparesni ir labiau nepriklausomi, ypač gynybos, saugumo, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos infrastruktūros bei energetikos, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą precedento neturinčiu būdu kelia grėsmę Europos saugumo tvarkai ir daro spaudimą visiems Sąjungos ir jos valstybių narių sektoriams, kad jie taptų stipresni, atsparesni ir labiau nepriklausomi, ypač gynybos, saugumo, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos infrastruktūros bei energetikos, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, srityse;

| B. | kadangi aplinkos veiksniai įvairiais būdais tiesiogiai ir netiesiogiai gali daryti poveikį žmogiškajam ir valstybės saugumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi aplinkos veiksniai įvairiais būdais tiesiogiai ir netiesiogiai gali daryti poveikį žmogiškajam ir valstybės saugumui;

| C. | kadangi klimato kaita ir su klimatu susijęs poveikis, įskaitant aplinkos būklės blogėjimą, biologinės įvairovės nykimą, miškų naikinimą, dykumėjimą, ekstremalias oro sąlygas, vandens ir maisto stygių, oro taršą ir gaivalines nelaimes, kurios skatina konfliktų ir krizių atsiradimą, jau kelia grėsmę vietos, regioniniam ir tarptautiniam saugumui, stabilumui ir taikai; kadangi klimato kaita, kurios pasekmės jau akivaizdžios ir kuri, kaip prognozuojama, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu spartės, yra rizikos daugiklis, nes gali padidinti tam tikrus esamus vis labiau dominuojančius krizės veiksnius (kaip antai ekonominės nelygybės didėjimą arba stiprų politinį spaudimą), ir yra naujas saugumo iššūkis, yra naujas saugumo iššūkis, kuriam įveikti reikia pakankamai išteklių, kad būtų galima reaguoti į hibridines ir kibernetines grėsmes; |
| --- | --- |

C.

kadangi klimato kaita ir su klimatu susijęs poveikis, įskaitant aplinkos būklės blogėjimą, biologinės įvairovės nykimą, miškų naikinimą, dykumėjimą, ekstremalias oro sąlygas, vandens ir maisto stygių, oro taršą ir gaivalines nelaimes, kurios skatina konfliktų ir krizių atsiradimą, jau kelia grėsmę vietos, regioniniam ir tarptautiniam saugumui, stabilumui ir taikai; kadangi klimato kaita, kurios pasekmės jau akivaizdžios ir kuri, kaip prognozuojama, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu spartės, yra rizikos daugiklis, nes gali padidinti tam tikrus esamus vis labiau dominuojančius krizės veiksnius (kaip antai ekonominės nelygybės didėjimą arba stiprų politinį spaudimą), ir yra naujas saugumo iššūkis, yra naujas saugumo iššūkis, kuriam įveikti reikia pakankamai išteklių, kad būtų galima reaguoti į hibridines ir kibernetines grėsmes;

| D. | kadangi ryšiai tarp klimato kaitos ir konflikto gali būti sudėtingi ir konkretus klimato kaitos poveikis konfliktui dažniausiai priklauso nuo susiklosčiusių aplinkybių; kadangi būtina remti sistemingesnius ir platesnius mokslo bendruomenių, dirbančių klimato ir saugumo ryšių srityje, mainus ir intensyvesnį dalijimąsi žiniomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi ryšiai tarp klimato kaitos ir konflikto gali būti sudėtingi ir konkretus klimato kaitos poveikis konfliktui dažniausiai priklauso nuo susiklosčiusių aplinkybių; kadangi būtina remti sistemingesnius ir platesnius mokslo bendruomenių, dirbančių klimato ir saugumo ryšių srityje, mainus ir intensyvesnį dalijimąsi žiniomis;

| E. | kadangi klimato kaita tebėra svarbiausias taikos ir saugumo darbotvarkės klausimas kaip galiausiai grėsmę keliantis veiksnys, didinantis esamą socialinę, ekonominę riziką ir riziką aplinkai, ir tai gali paskatinti neramumus bei sukelti smurtinius konfliktus; kadangi aplinkos ir klimato pokyčiai bei jų padariniai kartu su kitais veiksniais didina jau esamą pažeidžiamumą, įtampą ir riziką, o ne visada patys savaime sukelia ginkluotus tarpvalstybinius ar tarptautinius konfliktus arba yra tiesioginė jų priežastis; kadangi klimato kaita gali daryti skirtingą poveikį žmonių saugumui, atsižvelgiant į jų lytį, socialinę ir ekonominę padėtį, amžių, seksualinę orientaciją, etninę kilmę, tikėjimą (ar netikėjimą), įgalumą (negalią) ir kt.; kadangi klimato kaita daro itin neproporcingą neigiamą poveikį marginalizuotoms grupėms; kadangi su klimato kaita susijusi saugumo rizika visų pirma veikia ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančius gyventojus ir daro socialinį bei ekonominį poveikį; kadangi klimato kaita daro neigiamą poveikį paveiktų vietovių kultūros ir gamtos paveldui; |
| --- | --- |

E.

kadangi klimato kaita tebėra svarbiausias taikos ir saugumo darbotvarkės klausimas kaip galiausiai grėsmę keliantis veiksnys, didinantis esamą socialinę, ekonominę riziką ir riziką aplinkai, ir tai gali paskatinti neramumus bei sukelti smurtinius konfliktus; kadangi aplinkos ir klimato pokyčiai bei jų padariniai kartu su kitais veiksniais didina jau esamą pažeidžiamumą, įtampą ir riziką, o ne visada patys savaime sukelia ginkluotus tarpvalstybinius ar tarptautinius konfliktus arba yra tiesioginė jų priežastis; kadangi klimato kaita gali daryti skirtingą poveikį žmonių saugumui, atsižvelgiant į jų lytį, socialinę ir ekonominę padėtį, amžių, seksualinę orientaciją, etninę kilmę, tikėjimą (ar netikėjimą), įgalumą (negalią) ir kt.; kadangi klimato kaita daro itin neproporcingą neigiamą poveikį marginalizuotoms grupėms; kadangi su klimato kaita susijusi saugumo rizika visų pirma veikia ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančius gyventojus ir daro socialinį bei ekonominį poveikį; kadangi klimato kaita daro neigiamą poveikį paveiktų vietovių kultūros ir gamtos paveldui;

| F. | kadangi klimato krizė daro poveikį ir žmogiškajam, ir valstybės saugumui; kadangi klimato kaita yra įvairiai susijusi su politine, etnine ir socioekonomine dinamika ir yra tiesioginė konfliktų varomoji jėga, nes dėl jo didėja nelaimių rizika ir daromas papildomas spaudimas ekosistemoms, taip keliant grėsmę žmonių pragyvenimo šaltiniams, aprūpinimui vandeniu ir maistu bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, be kita ko, paskatinant žemės naudojimo keitimą ir aplinkos būklės blogėjimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi klimato krizė daro poveikį ir žmogiškajam, ir valstybės saugumui; kadangi klimato kaita yra įvairiai susijusi su politine, etnine ir socioekonomine dinamika ir yra tiesioginė konfliktų varomoji jėga, nes dėl jo didėja nelaimių rizika ir daromas papildomas spaudimas ekosistemoms, taip keliant grėsmę žmonių pragyvenimo šaltiniams, aprūpinimui vandeniu ir maistu bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, be kita ko, paskatinant žemės naudojimo keitimą ir aplinkos būklės blogėjimą;

| G. | kadangi kylantis jūros lygis jau sukėlė potvynius ir padidino vandens druskingumą, ir tai kelia didelį pavojų saugumui ir labai didelį pavojų žemumoje esančioms pakrančių teritorijoms ir saloms; kadangi pagal atnaujintą Pasaulio banko 2021 m. „Groundswell“ ataskaitą, klimato kaita iki 2050 m. gali priversti 216 mln. žmonių persikelti savo šalyse; kadangi ataskaitoje taip pat teigiama, kad neatidėliotini ir konkretūs veiksmai gali gerokai sumažinti migracijos dėl klimato kaitos mastą; kadangi vandens trūkumas turi daugialypį poveikį žmonių saugumui ir socialiniam bei politiniam stabilumui; kadangi klimato kaita turės įtakos vandens tiekimui, visų pirma besivystančiose šalyse, ir padidės pasaulinė vandens paklausa; kadangi dėl klimato kaitos padidės sausrų ir potvynių rizika; kadangi klimato kaitos poveikis maisto kainoms kenkia pragyvenimui ir skatina gyventojų perkėlimą, ligas ir badą, o tai lemia precedento neturinčią migraciją vietovėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi kylantis jūros lygis jau sukėlė potvynius ir padidino vandens druskingumą, ir tai kelia didelį pavojų saugumui ir labai didelį pavojų žemumoje esančioms pakrančių teritorijoms ir saloms; kadangi pagal atnaujintą Pasaulio banko 2021 m. „Groundswell“ ataskaitą, klimato kaita iki 2050 m. gali priversti 216 mln. žmonių persikelti savo šalyse; kadangi ataskaitoje taip pat teigiama, kad neatidėliotini ir konkretūs veiksmai gali gerokai sumažinti migracijos dėl klimato kaitos mastą; kadangi vandens trūkumas turi daugialypį poveikį žmonių saugumui ir socialiniam bei politiniam stabilumui; kadangi klimato kaita turės įtakos vandens tiekimui, visų pirma besivystančiose šalyse, ir padidės pasaulinė vandens paklausa; kadangi dėl klimato kaitos padidės sausrų ir potvynių rizika; kadangi klimato kaitos poveikis maisto kainoms kenkia pragyvenimui ir skatina gyventojų perkėlimą, ligas ir badą, o tai lemia precedento neturinčią migraciją vietovėse;

| H. | kadangi Sahelyje dėl kintančių klimato sąlygų poveikio gamtos išteklių prieinamumui kartu su tokiais veiksniais kaip gyventojų skaičiaus augimas, silpnas valdymas ir žemės valdymo problemos padidėjo konkurencija dėl ribotų gamtos išteklių, visų pirma dėl derlingos žemės ir vandens, taip pat kilo įtampa bei konfliktai tarp bendruomenių ir pragyvenimo šaltinių grupių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sahelyje dėl kintančių klimato sąlygų poveikio gamtos išteklių prieinamumui kartu su tokiais veiksniais kaip gyventojų skaičiaus augimas, silpnas valdymas ir žemės valdymo problemos padidėjo konkurencija dėl ribotų gamtos išteklių, visų pirma dėl derlingos žemės ir vandens, taip pat kilo įtampa bei konfliktai tarp bendruomenių ir pragyvenimo šaltinių grupių;

| I. | kadangi klimato kaita yra strateginės aplinkos struktūrinis veiksnys, nes tai yra rizikos daugiklis ir ribojamasis veiksnys; kadangi klimato krizė padarė poveikį tarptautinei sistemai, nes ji gali sustiprinti geopolitinę įtampą ir pakeisti pagrindinių pasaulio valstybių galios pusiausvyrą; kadangi piktybiniai subjektai naudojasi klimato kaitos problemomis siekdami padidinti savo įtaką arba paskatinti karo veiksmus; kadangi tirpstant poliarinio ledo dangai didėja geopolitinė įtampa, visų pirma aplink Šiaurės ašigalį; |
| --- | --- |

I.

kadangi klimato kaita yra strateginės aplinkos struktūrinis veiksnys, nes tai yra rizikos daugiklis ir ribojamasis veiksnys; kadangi klimato krizė padarė poveikį tarptautinei sistemai, nes ji gali sustiprinti geopolitinę įtampą ir pakeisti pagrindinių pasaulio valstybių galios pusiausvyrą; kadangi piktybiniai subjektai naudojasi klimato kaitos problemomis siekdami padidinti savo įtaką arba paskatinti karo veiksmus; kadangi tirpstant poliarinio ledo dangai didėja geopolitinė įtampa, visų pirma aplink Šiaurės ašigalį;

| J. | kadangi JAV ginkluotosios pajėgos prarado daugiau karinės įrangos ir infrastruktūros dėl gaivalinių nelaimių nei dėl ginkluotų konfliktų Afganistane ir Irake; kadangi J. Bideno administracija dėjo teigiamas pastangas kovojant su klimato kaita, be kita ko, vėl prisijungė prie Paryžiaus susitarimo ir įtraukė klimato kaitą į savo laikinąsias nacionalinio saugumo strategines gaires; |
| --- | --- |

J.

kadangi JAV ginkluotosios pajėgos prarado daugiau karinės įrangos ir infrastruktūros dėl gaivalinių nelaimių nei dėl ginkluotų konfliktų Afganistane ir Irake; kadangi J. Bideno administracija dėjo teigiamas pastangas kovojant su klimato kaita, be kita ko, vėl prisijungė prie Paryžiaus susitarimo ir įtraukė klimato kaitą į savo laikinąsias nacionalinio saugumo strategines gaires;

| K. | kadangi ginkluotosios pajėgos yra vienos didžiausių iškastinio kuro vartotojų pasaulyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi ginkluotosios pajėgos yra vienos didžiausių iškastinio kuro vartotojų pasaulyje;

| L. | kadangi Sąjungos vidaus naftos ir dujų gavyba nuolat mažėja; kadangi Sąjunga yra labai ir vis labiau priklausoma nuo energijos ir visos jos valstybės narės yra grynosios energijos importuotojos iš riboto skaičiaus trečiųjų šalių, o priklausomybės nuo energijos lygis 2000–2019 m. padidėjo nuo 56 proc. iki 61 proc.; kadangi neseniai atliktame tyrime 2019 m. karinio sektoriaus anglies pėdsakas valstybėse narėse, įskaitant nacionalines ginkluotąsias pajėgas ir ES plėtojamas karinių technologijų pramonės šakas, buvo įvertintas maždaug 24,8 mln. tonų CO2 ekvivalento; kadangi energetikos pertvarkai ir pažangioms ginklų sistemoms reikalinga prieiga prie svarbiausiųjų žaliavų, kurių tiekimo grandinės sukelia naujų pažeidžiamumų kai kuriais atvejais, taip pat Europos gynybos sektoriaus specializuotoms MVĮ, jei jose visų pirma dominuoja ribotas skaičius trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Sąjungos vidaus naftos ir dujų gavyba nuolat mažėja; kadangi Sąjunga yra labai ir vis labiau priklausoma nuo energijos ir visos jos valstybės narės yra grynosios energijos importuotojos iš riboto skaičiaus trečiųjų šalių, o priklausomybės nuo energijos lygis 2000–2019 m. padidėjo nuo 56 proc. iki 61 proc.; kadangi neseniai atliktame tyrime 2019 m. karinio sektoriaus anglies pėdsakas valstybėse narėse, įskaitant nacionalines ginkluotąsias pajėgas ir ES plėtojamas karinių technologijų pramonės šakas, buvo įvertintas maždaug 24,8 mln. tonų CO2 ekvivalento; kadangi energetikos pertvarkai ir pažangioms ginklų sistemoms reikalinga prieiga prie svarbiausiųjų žaliavų, kurių tiekimo grandinės sukelia naujų pažeidžiamumų kai kuriais atvejais, taip pat Europos gynybos sektoriaus specializuotoms MVĮ, jei jose visų pirma dominuoja ribotas skaičius trečiųjų šalių;

| M. | kadangi, remiantis Europos gynybos agentūros (EGA) duomenimis, transporto degalai sudarė 52 proc. 22 valstybių narių, kurios pateikė 2016 ir 2017 m. duomenis, suvartojamos energijos (šalys, kuriose patiriama 96,9 proc. EGA valstybių narių bendrų gynybos išlaidų); kadangi, remiantis tuo pačiu EGA tyrimu, labai daug energijos suvartojama ir karinės infrastruktūros bei pastatų tikslais, nes vien šildymas 2017 m. sudarė vidutiniškai 32 proc. valstybių narių ginkluotųjų pajėgų suvartojamos energijos, iš kurių 75 proc. buvo gauta iš skystojo kuro ir gamtinių dujų; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis Europos gynybos agentūros (EGA) duomenimis, transporto degalai sudarė 52 proc. 22 valstybių narių, kurios pateikė 2016 ir 2017 m. duomenis, suvartojamos energijos (šalys, kuriose patiriama 96,9 proc. EGA valstybių narių bendrų gynybos išlaidų); kadangi, remiantis tuo pačiu EGA tyrimu, labai daug energijos suvartojama ir karinės infrastruktūros bei pastatų tikslais, nes vien šildymas 2017 m. sudarė vidutiniškai 32 proc. valstybių narių ginkluotųjų pajėgų suvartojamos energijos, iš kurių 75 proc. buvo gauta iš skystojo kuro ir gamtinių dujų;

| N. | kadangi dėl agresyvaus Rusijos karo prieš Ukrainą Sąjunga ir jos valstybės narės nori nutraukti iškastinio kuro importą iš Rusijos; kadangi dėl Rusijos išpuolio prieš Europos saugumo tvarką Europos ginkluotosios pajėgos taip pat turi tapti labiau nepriklausomos nuo iškastinio kuro importo, o tuo pat metu reikia didinti jų karinę galią ir misijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl agresyvaus Rusijos karo prieš Ukrainą Sąjunga ir jos valstybės narės nori nutraukti iškastinio kuro importą iš Rusijos; kadangi dėl Rusijos išpuolio prieš Europos saugumo tvarką Europos ginkluotosios pajėgos taip pat turi tapti labiau nepriklausomos nuo iškastinio kuro importo, o tuo pat metu reikia didinti jų karinę galią ir misijų veiksmingumą;

| O. | kadangi kai kurios ES valstybės narės naudoja savo didžiules karinėms priskirtas teritorijas, kad apsaugotų biologinę įvairovę, pvz., užkirsdamos kelią sraigtasparnių skrydžiams virš lizdaviečių; |
| --- | --- |

O.

kadangi kai kurios ES valstybės narės naudoja savo didžiules karinėms priskirtas teritorijas, kad apsaugotų biologinę įvairovę, pvz., užkirsdamos kelią sraigtasparnių skrydžiams virš lizdaviečių;

| P. | kadangi nusikaltimai aplinkai yra labai dažna nusikalstama veikla pasaulyje ir kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo; kadangi ES ir šalys partnerės turi glaudžiau bendradarbiauti šiuo klausimu remiant valstybes, plėtojančias savo gebėjimus kovoti su nusikaltimais aplinkai; |
| --- | --- |

P.

kadangi nusikaltimai aplinkai yra labai dažna nusikalstama veikla pasaulyje ir kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo; kadangi ES ir šalys partnerės turi glaudžiau bendradarbiauti šiuo klausimu remiant valstybes, plėtojančias savo gebėjimus kovoti su nusikaltimais aplinkai;

| Q. | kadangi nusikaltimai aplinkai tapo ketvirtu pagal dydį nusikalstamumo sektoriumi, iš kurio gaunamos pajamos ir kuris auga tris kartus greičiau nei pasaulio ekonomika; kadangi 2016 m. Interpolo ir JT aplinkos programos ataskaita apskaičiuota, kad pajamos iš nusikaltimų aplinkai siekia net 258 mlrd. USD per metus, įskaitant neteisėtą prekybą laukine gamta, miškų ir žvejybos nusikaltimus, neteisėtą prekybą atliekomis ir neteisėtą kasybą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nusikaltimai aplinkai tapo ketvirtu pagal dydį nusikalstamumo sektoriumi, iš kurio gaunamos pajamos ir kuris auga tris kartus greičiau nei pasaulio ekonomika; kadangi 2016 m. Interpolo ir JT aplinkos programos ataskaita apskaičiuota, kad pajamos iš nusikaltimų aplinkai siekia net 258 mlrd. USD per metus, įskaitant neteisėtą prekybą laukine gamta, miškų ir žvejybos nusikaltimus, neteisėtą prekybą atliekomis ir neteisėtą kasybą;

| R. | kadangi 2018 m. Interpolo, RHIPTO ir Pasaulinės iniciatyvos prieš tarptautinius organizuotus nusikaltimus ataskaitoje nustatyta, kad nusikaltimai aplinkai yra didžiausias finansinis konfliktų skatinamasis veiksnys ir didžiausias nevalstybinių ginkluotų grupuočių ir teroristinių organizacijų pajamų šaltinis, pranokstantis tradicinę neteisėtą veiklą, pvz., žmonių grobimą siekiant išpirkos ir prekybą narkotikais; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2018 m. Interpolo, RHIPTO ir Pasaulinės iniciatyvos prieš tarptautinius organizuotus nusikaltimus ataskaitoje nustatyta, kad nusikaltimai aplinkai yra didžiausias finansinis konfliktų skatinamasis veiksnys ir didžiausias nevalstybinių ginkluotų grupuočių ir teroristinių organizacijų pajamų šaltinis, pranokstantis tradicinę neteisėtą veiklą, pvz., žmonių grobimą siekiant išpirkos ir prekybą narkotikais;

| S. | kadangi 2015 m. Paryžiaus susitarime neminimas gynybos sektorius ir nacionalinėms vyriausybėms palikta nuspręsti, ar įtraukti gynybos sektoriaus dedamas klimato kaitos švelninimo pastangas į savo nacionalinius įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC); kadangi visi sektoriai turi prisidėti prie išmetamųjų teršalų mažinimo ir kartu prisitaikyti prie klimato kaitos, kad būtų pasiekti Sąjungos anglies dioksido poveikio neutralumo tikslai, taip pat išlaikytas veiklos efektyvumas; kadangi Prancūzija 2020 m. rugsėjo mėn. pristatė naują gynybos energetikos strategiją, kurioje pateikiamos 34 rekomendacijos, kaip sumažinti ir optimizuoti savo ginkluotųjų pajėgų energijos suvartojimą ir padidinti energetinį saugumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2015 m. Paryžiaus susitarime neminimas gynybos sektorius ir nacionalinėms vyriausybėms palikta nuspręsti, ar įtraukti gynybos sektoriaus dedamas klimato kaitos švelninimo pastangas į savo nacionalinius įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC); kadangi visi sektoriai turi prisidėti prie išmetamųjų teršalų mažinimo ir kartu prisitaikyti prie klimato kaitos, kad būtų pasiekti Sąjungos anglies dioksido poveikio neutralumo tikslai, taip pat išlaikytas veiklos efektyvumas; kadangi Prancūzija 2020 m. rugsėjo mėn. pristatė naują gynybos energetikos strategiją, kurioje pateikiamos 34 rekomendacijos, kaip sumažinti ir optimizuoti savo ginkluotųjų pajėgų energijos suvartojimą ir padidinti energetinį saugumą;

| T. | kadangi net nedideli mainai branduolinėje srityje turėtų dramatiškų humanitarinių padarinių, taip pat labai neigiamai paveiktų klimatą, kelerius metus sukeltų badą ir sutrumpėtų auginimo sezonas; |
| --- | --- |

T.

kadangi net nedideli mainai branduolinėje srityje turėtų dramatiškų humanitarinių padarinių, taip pat labai neigiamai paveiktų klimatą, kelerius metus sukeltų badą ir sutrumpėtų auginimo sezonas;

| U. | kadangi siekiant sukurti realistiškus, ilgaamžius ir veiksmingus darnaus vystymosi sprendimus, naudingus žmogaus saugumui ir pasaulio stabilumui, saugumas turi tapti pagrindine aplinkos apsaugos sudedamąja dalimi; kadangi dėl to į Sąjungos išorės veiksmus turi būti vis labiau įtraukiami klimato kaitos ir aplinkos aspektai, kaip pagrindinė rizika saugumui, ir atitinkamai pritaikytos strategijos ir koncepcijos, procedūros, civilinė ir karinė įrangą bei infrastruktūra, pajėgumų plėtojimas, įskaitant mokymą ir, jei reikia, institucinė sistema bei atskaitomybės mechanizmai; kadangi Sąjungos saugumo ir gynybos politika ir jos priemonės turėtų tiesiogiai padėti užkirsti kelią neigiamam klimato krizės poveikiui saugumui ir jį sumažinti; kadangi visomis valdymo ir taikos kūrimo priemonėmis turi būti atsižvelgiama į klimato ir saugumo ryšį; |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiant sukurti realistiškus, ilgaamžius ir veiksmingus darnaus vystymosi sprendimus, naudingus žmogaus saugumui ir pasaulio stabilumui, saugumas turi tapti pagrindine aplinkos apsaugos sudedamąja dalimi; kadangi dėl to į Sąjungos išorės veiksmus turi būti vis labiau įtraukiami klimato kaitos ir aplinkos aspektai, kaip pagrindinė rizika saugumui, ir atitinkamai pritaikytos strategijos ir koncepcijos, procedūros, civilinė ir karinė įrangą bei infrastruktūra, pajėgumų plėtojimas, įskaitant mokymą ir, jei reikia, institucinė sistema bei atskaitomybės mechanizmai; kadangi Sąjungos saugumo ir gynybos politika ir jos priemonės turėtų tiesiogiai padėti užkirsti kelią neigiamam klimato krizės poveikiui saugumui ir jį sumažinti; kadangi visomis valdymo ir taikos kūrimo priemonėmis turi būti atsižvelgiama į klimato ir saugumo ryšį;

| V. | kadangi dėl klimato kaitos ir su juo susijusio poveikio saugumui turi būti laikoma, kad klimato saugumo priemonėmis, t. y. klimato kaitos padarinių strateginei aplinkai ir karinių pajėgų misijoms numatymu, prisitaikymu prie jų ir jų finansavimu, prisidedama prie gynybos ir saugumo; kadangi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP) 30 proc. jos 80 mlrd. EUR septynerių metų biudžeto skiriama klimato veiksmams remti ir kasmet 7,5–10 proc. aplinkos apsaugos ir biologinės įvairovės tikslams; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl klimato kaitos ir su juo susijusio poveikio saugumui turi būti laikoma, kad klimato saugumo priemonėmis, t. y. klimato kaitos padarinių strateginei aplinkai ir karinių pajėgų misijoms numatymu, prisitaikymu prie jų ir jų finansavimu, prisidedama prie gynybos ir saugumo; kadangi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP) 30 proc. jos 80 mlrd. EUR septynerių metų biudžeto skiriama klimato veiksmams remti ir kasmet 7,5–10 proc. aplinkos apsaugos ir biologinės įvairovės tikslams;

Strategija ir koncepcija

| 1. | atkreipia dėmesį, kad ES sutarties 21 straipsnyje suteikiamas tinkamas teisinis pagrindas siekiant, kad Sąjungos išorės veiksmai ir bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) būtų tokie, kad atitiktų pagrindinius XXI a. iššūkius, kurių didžiausia varomoji jėga yra klimato kaita ir su klimatu susiję veiksniai; primena, kad ES sutarties 21 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga: „c) išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir stiprintų tarptautinį saugumą; [...] (f) kurtų priemones, skirtas aplinkos kokybės išsaugojimui ir gerinimui bei pasaulio gamtos išteklių tausojančiam valdymui...; [ir] g) padėtų tautoms, šalims ir regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis arba žmogaus sukeltomis katastrofomis“; pabrėžia, kad reikia skubiai paspartinti ir stiprinti su konfliktais susijusio klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos integravimą į Sąjungos išorės, užsienio, saugumo ir gynybos politiką, visų pirma į bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP); teigia, kad pagrindiniai BSGP misijų ir operacijų tikslai, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 1 dalies ir 43 straipsnio 1 dalies, yra taikos palaikymas, konfliktų prevencija ir tarptautinio saugumo stiprinimas vietose, kuriose jos dislokuojamos, kartu užtikrinant visišką jų veiklos efektyvumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia skubiai pasimokyti iš pasikeitusios saugumo padėties Europoje, susidariusios dėl agresyvaus Rusijos karo prieš Ukrainą, ir paspartinti karinių pajėgumų plėtojimo procesus, taip pat projektus, kuriais siekiama, kad karinės technologijos taptų labiau nepriklausomos nuo iškastinio kuro, kartu didinant misijų veiksmingumą ir kovinį pajėgumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į besitęsiantį karą Europos žemyne, turi būti užtikrintas nuolatinis energijos tiekimas Europos ginkluotosioms pajėgoms, kad būtų užtikrinta tinkama Sąjungos teritorijos ir piliečių gynyba; pripažįsta, kad tiekimo saugumui užtikrinti gali prireikti lanksčių trumpalaikių priemonių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra tvirtai įsitikinęs, kad karine veikla ir technologijomis turi būti padedama siekti Sąjungos anglies dioksido poveikio neutralumo tikslų, kad būtų prisidedama prie kovos su klimato kaita, nepakenkiant misijų saugumui ir ginkluotųjų pajėgų operatyviniams pajėgumams; šiuo požiūriu pabrėžia, kad vykdant Sąjungos išorės veiksmus ir pasitelkiant valstybių narių ginkluotąsias pajėgas reikėtų dirbti siekiant sumažinti jų anglies pėdsaką ir neigiamą poveikį gamtos ištekliams bei biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina stiprinti prognozavimą siekiant išvengti ekosistemų pakeitimo ir klimato pokyčių padarinių, kai dėl jų galėtų padidėti spaudimas ginkluotosioms pajėgoms arba regioninė įtampa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad būtina investuoti į pažangius, integruotus, „visos visuomenės“ sprendimus, nes reikia skubiai pasiekti reikšmingą išmetamųjų teršalų mažinimo rodiklį, išvengti blogiausių klimato kaitos padarinių ir daug investuoti į šalių atsparumą klimato kaitai, kurioms to reikia, kad būtų išvengta nestabilumo, konfliktų ir didelių humanitarinių nelaimių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) užtikrinti, kad aplinkos apsauga, kova su klimato kaita ir su klimatu susijęs poveikis būtų tinkamai integruoti ir vyraujantys Sąjungos išorės veiksmuose, sekant KVTBP reglamento pavyzdžiu; ragina plėtoti su klimatu susijusias strategijas, politiką, procedūras, priemones bei pajėgumus; ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad Sąjungos politikos klimato saugumo ir gynybos srityje plėtojimas apimtų į žmogiškąjį saugumą orientuoto požiūrio įgyvendinimą; palankiai vertina EIVT ketinimą užtikrinti, kad civilinės ir karinės BSGP misijos ir operacijos būtų parengtos ir įtrauktos į veiksmų rinkinį, siekiant veiksmingai įgyvendinti aplinkosaugos aspektus jos veikloje; remia valstybių narių pajėgumų stiprinimą įtraukiant aplinkosaugos aspektus į civilinių ir karinių misijų mokymo programas, keičiantis geriausia patirtimi ir žiniomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina parengti konkrečius kriterijus, kuriuos taikant būtų matuojama pažanga sprendžiant sąsajų tarp, viena vertus, klimato kaitos ir, kita vertus, konfliktų, klausimą; ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį du kartus per metus pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą, naudojant šiuos lyginamuosius standartus bei rodiklius ir jų laikantis; ragina valstybes nares įtraukti žinias apie klimato kaitos padarinius saugumui į užsienio karinės pagalbos programas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad strateginiame kelrodyje svarbu spręsti klimato kaitos, saugumo ir gynybos sąsajų klausimą, siekiant valstybėms narėms nustatyti aiškius tikslus ir konkrečias priemones, stiprinti ginkluotųjų pajėgų energijos vartojimo efektyvumą ir prisitaikyti prie visapusiško klimato kaitos poveikio saugumui vidutinės trukmės ir ilgesniuoju laikotarpiais – nuo strateginio prognozavimo, mokymo ir inovacijų iki pajėgumų plėtros ES sistemoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad nesaugumas kyla dėl daugelio skirtingų susijusių pagrindinių priežasčių, kaip pvz., skurdo, pažeidžiamumo situacijos, viešosios infrastruktūros ir paslaugų trūkumo, itin ribotų galimybių gauti pagrindinių prekių, švietimo stokos, korupcijos ir kt., tarp kurių yra klimato kaita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad Afrikoje, visų pirma Sahelyje, dėl klimato kaitos sąveikos su tradiciniais konfliktiškumo veiksniais (valstybės įsipareigojimų nevykdymu, viešųjų paslaugų nebuvimu, saugumo aplinkos blogėjimu ir pan.) aštrėja smurto ir terorizmo problemos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina labiau remti pastangas, kuriomis siekiama kovoti su klimato kaita ir stiprinti neutralaus poveikio klimatui alternatyvas artimiausiose kaimyninėse šalyse, visų pirma Vakarų Balkanuose, rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse, siekiant užkirsti kelią galimiems saugumo iššūkiams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad dėl klimato kaitos Arktis per pastaruosius 50 metų vidutiniškai atšilo tris kartus greičiau nei planeta; pabrėžia, kaip klimato kaita pakeitė geopolitinę padėtį Arktyje ir sukuria geopolitinį iššūkį ES; pabrėžia, kad Arktis yra strateginiu ir politiniu požiūriu svarbi ES, ir pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi būti atsakinga dalyve, siekiančia ilgalaikio ir taikaus regiono vystymosi; pabrėžia, kad Arktis turi išlikti taikaus bendradarbiavimo zona, ir ragina imtis priemonių, kad būtų išvengta veiksmų, sukeliančių didesnę militarizaciją; primena, kad ES šalys, tokios kaip Suomija, Švedija ir Danija, yra Arkties tarybos narės; |
| --- | --- |

13.

Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gairės

| 14. | teigiamai vertina šias Gaires ir ragina EIVT kartu su atitinkamomis Komisijos tarnybomis ir EGA prireikus užtikrinti visapusišką trijų darbo krypčių – operatyvinio aspekto, pajėgumų plėtojimo ir partnerysčių – įgyvendinimą; ragina iš naujo apsvarstyti Gairių peržiūros terminus ir visų pirma daug anksčiau nei 2030 m. persvarstyti bendrus tikslus; ragina valstybes nares sukurti nacionalines struktūras, kuriomis būtų remiami tikslai; primygtinai ragina visus veikėjus laikyti šį procesą vienu iš prioritetu ir parengti bei įgyvendinti iniciatyvas laikantis integruoto požiūrio; pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį atlieka ginkluotosios pajėgos ne tik prisitaikant prie klimato kaitos, bet ir švelninant jos poveikį aplinkai, be kita ko, visapusiškai įvertinant ir nustatant ginkluotųjų pajėgų aplinkosauginį pėdsaką, kaip pasiūlyta Gairėse; primygtinai ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį pasiūlyti valstybėms narėms neatidėliotinų veiksmų programą, kurią sudarytų Gairėse nurodyti prioritetiniai veiksmai ir kurią būtų galima įgyvendinti trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | visų pirma palankiai vertina gairėse numatytas tiesioginio ir trumpalaikio poveikio priemones 2020–2021 m., ypač paprasto ataskaitų teikimo proceso, susieto su apskaičiavimo pajėgumų plėtra ir grindžiamo pažangos rodikliais, susijusiais su BSGP misijų ir operacijų aplinkosauginiu pėdsaku, įskaitant energiją, vandenį, atliekų tvarkymą ir t. t., sukūrimą; pabrėžia, kad iki 2024 m. būtina atlikti išsamesnius vertinimus, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir geriausią patirtį, ir į viešuosius pirkimus įtraukti griežtesnius atitinkamų techninių konkrečių veiksmų reikalavimus, siekiant sušvelninti gyvavimo ciklo požiūrį, kaip numatyta 2012 m. karinėje aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo koncepcijoje, skirtoje ES vadovaujamoms karinėms operacijoms; pabrėžia, kad reikia sistemingai įtraukti klimato ir aplinkosaugos aspektus į karines technologijas, mokslinius tyrimus, viešuosius pirkimus ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina naujausias Komisijos, Tarybos ir EIVT iniciatyvas klimato diplomatijos, saugumo ir gynybos srityse, visų pirma klimato diplomatijos politikos programą, Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires (toliau – Gairės) ir Integruoto požiūrio į klimato kaitą ir saugumą koncepciją; ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad visos skirtingos koncepcijos būtų tinkamai susietos ir suderintos nuoseklioje ir darnioje sistemoje; pabrėžia, kad tai turi būti laikoma prioritetu, ir ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį iki 2023 m. birželio mėn. pranešti apie pažangą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja dėl to, kad veiksmų gairėse nėra pabrėžiamas Sąjungos ekonomiškai konkurencingos atsinaujinančiosios energijos ir alternatyviųjų degalų poreikis ateityje, kas gali būti abipusiai naudingos galimybės, kuriant naujus bendradarbiavimo ir dialogo forumus, abipusės ekonomikos naudą, didesnį tiekimo saugumą ir tarptautinį stabilumą; pabrėžia, kad dėl švaraus vandenilio savybių juo galima pakeisti iškastinį kurą ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį karinių pajėgų sektoriuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siekiant padėti pagrindą ir prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį iki 2023 m. vidurio pateikti ES išorės veiksmų anglies pėdsako ir poveikio aplinkai vertinimą; atsižvelgiant į vertintos informacijos, kurią pateikė BSGP misijos ir operacijos, slaptumą, pabrėžia, kad ne vėliau kaip 2023 m. būtina parengti prasmingą metodiką, siekiant nustatyti visų ES saugumo ir gynybos veiksmų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įskaitant gamybos, laikymo ir išmontavimo išmetamuosius teršalus, taip pat siekiant spręsti dabartinio patikimų ir tarptautiniu mastu palyginamų duomenų trūkumo problemą; laikosi nuomonės, kad Gairės turėtų būti naudojamos siekiant paskatinti plėtoti strategiją ir prisiimti aiškius nacionalinius įsipareigojimus sumažinti karinio sektoriaus išmetamą teršalų kiekį, įskaitant privalomų karinio sektoriaus išmetamo teršalų kiekio ataskaitų teikimą pagal UNFCCC ir nacionaliniams parlamentams, nes neteikiant ataskaitų ir neužtikrinant skaidrumo nebus daromas spaudimas mažinti išmetamųjų teršalų kiekio ir nebus priemonių bet kokių įsipareigojimų poveikiui nustatyti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina nustatyti savanoriškus tikslus siekiant sumažinti su karinėmis misijomis ir operacijomis susijusį taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą ir iki 2050 m. pereiti prie poveikio klimatui neutralumo, taip toliau didinant veiklos efektyvumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo pradėti bandomąjį projektą, skirtą su BSGP misijomis ir operacijomis susijusio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimui ir nustatymui; mano, kad šiuo požiūriu EUFOR ALTHEA būtų tinkamas pasirinkimas; |
| --- | --- |

20.

Visapusiškas ir nuoseklus požiūris

| 21. | ragina imtis koordinuotų veiksmų siekiant greitai sumažinti klimato kaitos mastą, smarkiai sumažinant išmetamųjų teršalų kiekį, kad ateityje būtų išvengta didelių, sunkių ar katastrofiškų padarinių pasaulio saugumui; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad visi saugumo elementai, įskaitant infrastruktūrą, institucijas ir politiką, būtų atsparūs klimato kaitai, ir greitai prisitaikyti prie jo poveikio; |
| --- | --- |

21.

| 22. | labai teigiamai vertina tai, kad nauja Sąjungos priemonė „Globali Europa“ (KVTBP) tinkamai atspindi neatidėliotiną poreikį imtis greitų, tvirtų ir plataus masto klimato srities išorės veiksmų ir jų svarbą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad į Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) bus įtraukti klimato kaitos veiksmai ir užtikrinta, kad 30 proc. jos 80 mlrd. EUR septynerių metų biudžeto būtų skirta kovai su klimato kaita; ragina Komisiją visapusiškai laikytis šių tikslų ir į savo skaičiavimus įtraukti tik priemones, turinčias aiškų klimato aspektą; palankiai vertina tai, kad investicijos į iškastinį kurą ir priemonės, turinčios žalingą arba didelį neigiamą poveikį aplinkai ir klimatui, nėra finansuojamos; labai teigiamai vertina KVTBP klimato saugumo politiką (žr. KVTBP reglamento III priedo B poskirsnio 1.3 dalies d punktą); ragina Komisiją teikti pirmenybę veiksmams, kuriais siekiama visapusiškų ir įtraukių rezultatų susiejant klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos su konfliktų prevencija ir taikos kūrimu; palankiai vertina KVTBP aplinkos ir klimato kaitos programą, kartu pabrėždamas, kad į aplinkos valdymą reikia įtraukti didesnę paramą nestabilioms ir konfliktų paveiktoms valstybėms, įskaitant institucijų stiprinimą; reikalauja, kad būtų pasinaudota visomis taikos kūrimo atsižvelgiant į aplinką galimybėmis pagal KVTBP taikos, stabilumo ir konfliktų prevencijos programą; mano, kad KVTBP įtvirtintas požiūris į klimato saugumą turėtų būti visų kitų Sąjungos išorės veiksmų atskaitos taškas, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio ir saugumo politikai užtikrinti, kad visų pirma BSGP būtų suderinta su šiuo požiūriu; ragina Komisiją ir EIVT pasinaudoti vykdomų mokslinių tyrimų, susijusių su kylančiu klimato saugumo pažeidžiamumu, visų pirma Sahelyje, Artimuosiuose Rytuose ir Rytų Afrikoje, rezultatais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad klimato saugumas turėtų būti visapusiškai integruotas į Sąjungos konfliktų prevencijos ir krizių valdymo priemonių rinkinį, kad būtų sustiprintas nestabilių valstybių ir nukentėjusių gyventojų atsparumas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia stiprinti Sąjungos strateginio prognozavimo, išankstinio įspėjimo, informuotumo apie padėtį ir konfliktų analizės pajėgumus naudojant kokybinius ir kiekybinius duomenis bei novatoriškus įvairių šaltinių metodus; pabrėžia, kad turi būti ne tik sistemingai bendradarbiaujama su pilietinės visuomenės organizacijomis, bet prie strateginio prognozavimo, taikos kūrimo, klimato ir konfliktų mokslinių tyrimų prisidėti turėtų ir Sąjungos kosmoso programos, SATCEN ir INTCEN, EIVT konfliktų prevencijos padalinys, nacionaliniai mokslinių tyrimų centrai, idėjų institutai, nacionalinės žvalgybos tarnybos bei Jungtinis tyrimų centras (JRC); mano, jog labai svarbu, kad šios žinios būtų panaudotos tinkamai rengiant būsimas misijas, operacijas ir veiksmus, atsižvelgiant į įvairius parametrus – nuo kintančių oro sąlygų iki vietinių politinių aplinkybių; palankiai vertina svarbų vaidmenį, kurį atlieka Europos kosmoso programos, pvz., „Copernicus“, suvokiant klimato kaitą ir stebint išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; primena, kad decentralizuotos ES agentūros, visų pirma Europos Sąjungos palydovų centras (SatCen), turi unikalių pajėgumų rinkti duomenis apie klimato kaitą ir jos saugumo aspektus pasaulyje; pažymi, kad ES kosmoso programa taip pat labai svarbi siekiant kovoti su klimato kaitos saugumo problemomis; palankiai vertina dabartines SatCen pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad įgyvendinant klimato saugumo programas visų pirma turi būti vadovaujamasi duomenimis grindžiamos politikos ir programų principu; sykiu suvokia, kad prognozuojant konfliktus didžiaisiais duomenimis pagrįstų metodų ir kiekybinių aplinkosauginio streso indeksų galimybės yra ribotos, nes kyla grėsmė, kad bus pernelyg mažai dėmesio skiriama vietos visuomeninėms aplinkybėms; primena, kad kai kuriose nestabiliose šalyse nėra patikimų duomenų, be kita ko, dėl korupcijos ir silpnų valdymo struktūrų, ir tokiu atveju galėtų būti naudojami pakaitiniai duomenys (angl. proxy data); mano, kad vietos gyventojų ir pilietinės visuomenės žinios ir iniciatyvos turi atlikti pagrindinį vaidmenį Sąjungai dedant pastangas spręsti klimato kaitos padarinius konfliktams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti, kad ankstyvasis perspėjimas ir konfliktų analizė būtų tinkamai susieti su išankstiniais veiksmais ir reagavimu ir kad būtų sukurti prasmingi strateginio prognozavimo pajėgumai; todėl palankiai vertina EIVT atliekamą maždaug 60 šalių konfliktų analizę; primena, jog labai svarbu, kad imantis klimato veiksmų būtų atsižvelgiama į konfliktus, kad būtų išvengta netyčinės žalos ir, kai tik įmanoma, prisidedama prie taikos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reikalingas kiekvienu konkrečiu atveju taikomas metodas, apimantis konkrečias regionines analizes ir vietos iniciatyvas, kuris būtų pritaikytas prie konkrečios situacijos vietoje; pabrėžia, kad svarbu stiprinti bendruomenių atsparumą ir kad, siekiant užtikrinti tvarias pastangas, nepaprastai svarbu remti vietos politinę atsakomybę ir įtraukias vietos valdymo struktūras; pabrėžia, kad laikantis įtraukaus ir atskaitingo požiūrio į vietos gyventojus, taip pat taikant veiksmingesnes aplinkos apsaugos priemones, pvz., prieigos prie gyvybiškai svarbių išteklių, taip pat didinamas ES pajėgų ir darbuotojų saugumas (misijos saugumas); visapusiškai remia aplinkos gynėjus bei juos gina, nes kai kuriose pasaulio šalyse jie patiria vis daugiau represijų; pabrėžia, kad valstybės, kurios mažina aplinkos gynėjų gebėjimą veikti, kenkia daugeliui tų, kurių įgūdžiai labiausiai reikalingi, ir kenkia ES interesams šiame procese; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina bendradarbiauti tarptautiniu mastu sprendžiant su aplinkos migracija susijusias problemas, siekiant rasti bendrus sprendimus; ragina ypatingą dėmesį skirti tinkamos pagalbos vaikams ir jaunimui teikimui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad reikėtų stiprinti taikos kūrimą atsižvelgiant į aplinką, nes tai yra vienas iš bendrų tvarių ir sąžiningų klimato kaitos poveikio problemos sprendimų, taip pat gali būti sudarytos galimybės kurti taiką, sykiu skatinant dialogą ir bendradarbiavimą vietos, nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis (pvz., dėl gamtos išteklių valdymo, prieigos prie žemės ir vandens, aplinkos apsaugos, nelaimių rizikos mažinimo, pabėgėlių dėl klimato kaitos priėmimo ir kt.) ir suteikiant galimybių laikytis transformacinio požiūrio siekiant šalinti pagrindines konfliktų priežastis ir struktūrinius marginalizacijos veiksnius; pabrėžia, kad reikia užtikrinti daugiau tarpininkavimo iniciatyvų prieš konfliktą, be kita ko, numatant didesnį finansavimo lygį pagal KVTBP; pabrėžia, kad per visą konflikto ciklą reikia atkreipti dėmesį į aplinkos klausimus, taip pat tinkamai spręsti situaciją po konflikto, nes dėl to gyventojai gali būti labiau pažeidžiami dėl aplinkosaugos rizikos arba gali padažnėti nusikaltimai aplinkai arba niokojimas (pvz., miškų naikinimas); nevaldomose teritorijose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad Sąjungos klimato srities veiksmai turėtų būti įtraukūs, jais turėtų būti siekiama daryti pažangą lygybės srityje, taikyti ES žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, skatinti gerą valdymą ir įgyvendinti Jaunimo, taikos ir saugumo (JTS) ir Moterų, taikos ir saugumo (MTS) darbotvarkes pagal Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą; konkrečiai, ragina remti moterų, jaunimo ir čiabuvių visuomeninių organizacijų iniciatyvas ir pasimokyti iš jų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad reikia į BSGP misijas bei operacijas siusti klimato saugumo ekspertus, skatinant valstybes nares remti šias pastangas skiriant tokius ekspertus; siūlo konkrečiai įpareigoti ES delegacijas teikti kokybiškesnes ataskaitas apie žemės ir gamtos išteklių valdymą bei susijusius socialinius ekonominius ir politinius pokyčius; pabrėžia, kad taip pat svarbu įpareigoti atitinkamus ES veikėjus atidžiai stebėti padėtį regionuose, kurie labai paveikti klimato kaitos ir aplinkos blogėjimo, pvz., Sahelyje, Afrikos Kyšulyje ir Ramiojo vandenyno regione, taip pat kurti mechanizmus, kuriais siekiama stebėti, vertinti ir dokumentuoti bei viešai pranešti apie poveikį, įgytą patirtį ir geriausią patirtį siekiant visapusiškų rezultatų, susiejant su jais prisitaikymą prie klimato kaitos ir taikos kūrimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama klimato ir saugumo ryšiui, NATO generalinio sekretoriaus Jenso Stoltenbergo dalyvavimą 26-ojoje JT šalių klimato kaitos konferencijoje (COP26) Glazge, ir ragina plėtoti konkretų ES ir NATO bendradarbiavimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

32.

Operatyvinio aspekto klausimo sprendimas

| 33. | pripažįsta, kad daugelis BSGP misijų vykdomos vietovėse, kurioms didelį poveikį padarė klimato kaita, o tai padidina problemas vykdant šias misijas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad klimato kaita taip pat gali paskatinti gyventojų perkėlimą ir sukelti sunkumų operacijų vietose; ragina aiškiai suvokti su klimato kaita susijusius saugumo aspektus, pripažįstant, kad klimato kaita yra esminis veiksnys, su kuriuo karinės pajėgos susidurs ne tik dėl jos poveikio karinėms operacijoms, bet ir numatant didėjančius klimato kaitos sukeltus perkėlimus šalies viduje, kurie jau yra dažnesni nei perkėlimai konflikto metu; tačiau pažymi, kad ginkluotosios pajėgos nėra pakankamai pasirengusios įveikti kintančio pasaulio klimato padarinių saugumui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pritaria tam, kad būtų integruotas požiūris, kuriuo atsižvelgiama į klimato aspektą, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad valstybės narės turi skubiai įgalioti visas misijas bei operacijas ir visais Europos taikos priemonės (ETP) veiksmais geriau prisidėti prie integruoto požiūrio į klimato saugumo problemų sprendimą, ypač Sahelio ir Somalio pusiasalio regionuose, siekiant, kad gerokai sumažėtų operacijų sąnaudos (sumažinant energijos vartojimą, panaudojant naujus energijos išteklius), kartu didinant misijų operatyvinį veiksmingumą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad BSGP misijos ir operacijos bei ETP veiksmai gali padėti didinti priimančiųjų šalių atsparumą klimato kaitai, ir pabrėžia, kad teigiamas palikimas, susijęs su jų poveikiu vietoje, nepakenkiant jų pagrindinėms saugumo ir gynyboms užduotims, misijų perspektyvumui ir veiklos efektyvumui, taip pat karinio ir civilinio personalo saugumui jų pasitraukimo strategijose; pabrėžia, kad veiklos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas padidina veiklos efektyvumą ir veiksmingumą, be kita ko, didina misijos darbuotojų saugą mažinant logistikos tiekimo grandines ir didinant BSGP įsipareigojimo patikimumą, atsižvelgiant į ES pasaulinį vadovavimą klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad visos civilinės ir karinės BSGP misijos ir operacijos bei ETP veiksmai turėtų būti platesnės politinės strategijos, kuria siekiama prisidėti prie žmonių saugumo, dalis ir padėti didinti vietos saugumo ir stabilumo lygį; pabrėžia, kad klimato saugumą ir su aplinka susijusį taikos kūrimą reikia integruoti į atnaujintas ES koncepcijas dėl saugumo sektoriaus reformos ir nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos, stiprinant atitinkamų vietos valdymo struktūrų atsparumą, visų pirma saugumo paslaugų kokybės, įtraukties (ypač moterų, jaunimo ir marginalizuotų grupių, atsižvelgiant į jų įvairovę, dalyvavimo ir teisių), atskaitomybės ir skaidrumo srityse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad šiuo metu dėl esminių klimato kaitos padarinių turi būti numatyta civilinės saugos misijų plėtra, nors jos nėra pagrindinis ginkluotųjų pajėgų darbas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina EIVT užtikrinti, kad civilinės misijos ir karinės operacijos būtų pritaikytos klimato kaitai; pabrėžia, kad būtina skubiai užkirsti kelią atvejams, kai Sąjungos veikla nestabiliose trečiosiose šalyse prisidedama prie išteklių trūkumo, didėjančių gyvybiškai svarbių išteklių kainų arba aplinkos blogėjimo ir taršos; pabrėžia, kad reikia sukurti misijų infrastruktūrą ir tiekimo grandinę, kurios būtų atsparios ir atžvalgios klimatui bei aplinkai ir kuo neutralesnės anglies junginių aspektu; mano, kad būtina daug investuoti į neanglinio kuro ir varomųjų sistemų, skirtų karinėms transporto priemonėms sausumoje, jūroje ir ore, mokslinius tyrimus ir plėtrą, ir naudoti naujas technologijas, pavyzdžiui, mobiliosios saulės energijos sistemas, siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, kartu užtikrinant kuo geresnę veiklos rezultatų ir aplinkosauginio veiksmingumo atitiktį bei nesukuriant naujos priklausomybės nuo užsienio subjektų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | siūlo parengti Europos saugumo ir gynybos koledžo „mokyti mokytoją“ mokymo programą, siekiant įtraukti klimato ir aplinkos klausimus į įprastą karinio mokymo sistemą taktiniu ir strateginiu lygmenimis; mano, kad tokie kursai turėtų būti privalomi išankstiniai mokymai prieš dislokavimą, teikiami BSGP misijų ir operacijų patarėjams klimato saugumo klausimais, taip pat ES delegacijoms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad infrastruktūros anglies pėdsakas galėtų būti optimizuotas siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo ir tuo tikslu vykdant renovaciją, panaudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teigiamai vertina pastangas modernizuoti įrenginius siekiant pritaikyti juos atsižvelgiant į ekstremalius temperatūrų pokyčius, sukeltus klimato kaitos, be kita ko, ekologinio projektavimo padalinių darbą užtikrinant įrenginių tvarumą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad būtina stiprinti ES taikos kūrimo atsižvelgiant į aplinką ir klimato saugumo veiksmus, įtraukiant užduotis ir paramos pastangas, susijusias su tarpininkavimu, dialogu, civilių gyventojų apsauga, konfliktų sprendimu ir susitaikymu, siekiant sumažinti tarp įvairių bendruomenių, konkuruojančių dėl ribotų išteklių, pvz., žemės ūkio paskirties žemės ar vandens, klimato kaitos sukeltą įtampą, dėl kurios sparčiai tvirtėja smurtinės ginkluotos ir ekstremistinės grupuotės arba kuri transformuojasi į ginkluotus konfliktus ar net tarpvalstybinį karą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pritaikytose misijose, be kita ko, pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas integruotam taikos kūrimui, taikos kūrimui atsižvelgiant į aplinką ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėms, taip pat civilinių konfliktų prevencijos pajėgumų stiprinimui; siūlo, kad įgyvendinant tokias pritaikytas misijas daugiausia dėmesio būtų skiriama:






  a) | dėl klimato kaitos atsiradusiam išteklių trūkumui, kuriuo prisidedama prie konfliktų ir nestabilumo; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

dėl klimato kaitos atsiradusiam išteklių trūkumui, kuriuo prisidedama prie konfliktų ir nestabilumo;

| b) | ypatingos svarbos infrastruktūros objektams nestabiliose šalyse ir klausimui, kaip užtikrinti jų atsparumą saugumo aspektu; |
| --- | --- |

b)

ypatingos svarbos infrastruktūros objektams nestabiliose šalyse ir klausimui, kaip užtikrinti jų atsparumą saugumo aspektu;

| c) | biologinės įvairovės apsaugai ir gynimui atžvalgiu konfliktams būdu, visų pirma nestabilių ir karo draskomų šalių ekosistemose; |
| --- | --- |

c)

biologinės įvairovės apsaugai ir gynimui atžvalgiu konfliktams būdu, visų pirma nestabilių ir karo draskomų šalių ekosistemose;

Klimato kaitos aspekto integravimas į karinių pajėgumų plėtojimą

| 44. | nurodo, kad visi Sąjungos naudojami kariniai pajėgumai ir paslaugos turėtų padėti siekti ES ir jos valstybėms narėms klimato tikslų ir prisitaikyti prie vis sudėtingesnių klimato sąlygų, siekiant sudaryti galimybę, inter alia, užtikrinti jų užduočių savo šalyje ir užsienyje įvykdymą; atsižvelgiant į prisitaikymą prie klimato kaitos, mano, kad valstybių narių ginkluotosios pajėgos turi skubiai pritaikyti savo pajėgumus prie vis sudėtingesnių klimato sąlygų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina įvertinti klimato kaitos sukeltų kintančių oro sąlygų ir dažnesnių ekstremaliųjų oro reiškinių poveikį ginkluotųjų pajėgų veiklos efektyvumui ir galimiems pajėgumų reikalavimams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad dėl padidėjusių išlaidų gynybai, nepamirštant, kad būtina išlaikyti mūsų kariuomenės užmojus, neturėtų padidėti išmetamųjų teršalų kiekis ir kad dalis gynybos išlaidų turėtų būti skirta investicijoms į technologijas ir pajėgumus, kuriais gerokai sumažinamas išmetamųjų teršalų kiekis, pavyzdžiui, elektrifikacija ir anglies dioksido neišskiriančio kuro naudojimas, pabrėžiant, kad klimato ir aplinkos veiksniai tapo pagrindiniu skatinamuoju veiksniu; primena, kad ES ir NATO kariuomenės strategai ir planuotojai jau daugiau kaip dešimtmetį sprendžia klausimą, kaip ginkluotosios pajėgos gali sumažinti savo anglies pėdsaką; ragina ES su NATO sukurti bendrą metodiką, kuri padėtų sąjungininkėms apskaičiuoti karinės veiklos ir įrenginių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir patvirtinti išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus; primena, kad sumažėjęs energijos pėdsakas ir kuro poreikis taip pat turi teigiamą poveikį misijos saugumui ir efektyvumui; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina EGA veiklą, visų pirma „Būkime ekologiški“ (angl. Go Green) politiką, jos karinę ekologišką koncepciją, jos aplinkosaugos darbo grupę, jos konsultacijų forumą dėl tvarios energijos gynybos sektoriuje ir jos inkubacinį forumą dėl žiedinės ekonomikos Europos gynybos srityje; ragina paspartinti bei išplėsti tokius projektus ir užtikrinti jų nepriklausomą išorės vertinimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad EGA padarė išvadą, kad dėl tolesnio iškastinio kuro naudojimo mažinimo mažėja išlaidos, išmetama mažiau teršalų ir mažinama priklausomybė nuo ne Europos šaltinių ir kad galima gerokai sumažinti aukų skaičių, nes priešininkai gali nusitaikyti į daug mažiau kuro konvojų, taigi atlaisvinami ištekliai, kurie naudojami konvojams apsaugoti, ir kad užtikrinamas didesnis bendrų pajėgumų veiksmingumas, nes didinamas jų patvarumas, judumas bei savarankiškumas; primena, kad išaugus nuo iškastinio kuro nepriklausomam kurui karinėse pajėgose, be poveikio klimatui neutralumo, gali padidėti tiekimo saugumas ir strateginis savarankiškumas; pabrėžia, kad didelė iškastinio kuro paklausa ir ilgi tiekimo maršrutai didina misijų ir operacijų išlaidas ir padidina misijos darbuotojų bei rangovų saugumo riziką; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Gynybos pramonės ir kosmoso (DEFIS) GD, valstybes nares, EIVT ir EGA patvirtinti požiūrį, kurio laikantis projektavimo metu būtų integruojamas nedidelis energijos, anglies ir aplinkosauginis pėdsakas, kai naudojamos atitinkamos ES lėšos, ir reguliariai teikti pažangos ataskaitas; pabrėžia, kad ypač svarbu laikytis suderinto ES lygmens požiūrio pradedant mokslinius tyrimus, plėtrą, modernizavimą arba telkimo ir dalijimosi iniciatyvas, visų pirma susijusias su karinėmis ir dvejopo naudojimo technologijomis ir pajėgumais; primena, kad strateginiu požiūriu svarbu plėtoti visus technologinius aspektus ir aptarti viso gyvavimo ciklo išlaidas kartu su standartizavimu ir sertifikavimu ES lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad įranga būtų tinkama kovoti su klimato krizės padariniais; džiaugiasi dėl to, kad EGF padeda įtraukti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir siekti bendrojo tikslo 30 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslų įgyvendinimui, kas yra nustatytas 2021–2027 m. ES biudžeto tikslas; primena, kad mokslinių tyrimų ir plėtros veiksmai gali būti nukreipti į sprendimus, kuriais siekiama padidinti efektyvumą, sumažinti anglies pėdsaką ir taikyti tvarią geriausią patirtį; teigiamai vertina atitinkamas 133 mln. EUR investicijas, suteiktas pirmosios metinės darbo programos laikotarpiu, tačiau pažymi, kad jos sudaro tik 11 proc. bendro metinio Europos gynybos fondo biudžeto; primena priemonės „NextGenerationEU“ vaidmenį vykdant klimato srities veiksmus ir ragina valstybes nares naudoti nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų išteklius, kad būtų galima investuoti į žaliąją savo karinės infrastruktūros pertvarką; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad reikia padidinti investicijas į žaliąją gynybą, visų pirma skiriant didesnę ES biudžeto lėšų dalį, numatytą kariniams moksliniams tyrimams ir plėtrai bei dualistinėms technologijų inovacijoms (statybinių medžiagų, energetikos ir pan. srityse), anglies junginių aspektu neutraliam kurui ir karinių orlaivių, laivų bei kitų transporto priemonių varomosioms sistemoms, ypač atsižvelgiant į būsimas pagrindines ginklų sistemas (pvz., būsimą kovinę oro sistemą (angl. future combat air system (FCAS)) ir Europos pagrindinį kovinį tanką (angl. European main battle tank (EMBT)) ir kitus, kurie rengiami pagal ES nustatytas sistemas; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dvejopą tokių investicijų pobūdį, jos daro didelį teigiamą šalutinį poveikį civiliniam sektoriui, visų pirma sunkumų patiriančiai civilinės aviacijos pramonei, ieškant verslo modelių bei technologijų, kuriems reikia mažiau energijos ir kurie yra ekonomiškai veiksmingesni; laikosi nuomonės, kad ekologiniam projektavimui galėtų būti teikiama pirmenybė siekiant sumažinti karinės įrangos poveikį aplinkai per visą jos gyvavimo ciklą, kartu stengiantis, kad operatyviniai rezultatai kuo geriau atitiktų aplinkosaugos veiksmingumo tikslą; laikosi nuomonės, kad pasitelkiant Europos subsidijas per Europos gynybos fondo lėšas turėtų būti toliau skatinama ir dosniai finansuojama karinių technologijų elektrifikacija, visų pirma atsižvelgiant į ginklų sistemas, tačiau taip pat į apgyvendinimą, kareivines ir susijusias šildymo ar vėsinimo sistemas, valstybėse narėse, ar karinėse stovyklose, kai jos dislokuojamos; primena, kad gynybos priemonių pritaikymas prie klimato kaitos ir jų naudojimas visų pirma yra valstybių narių atsakomybė, o pati ES dar neturi savo pajėgumų; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad ES turi nuolat stebėti ir mažinti bet kokį pažeidžiamumą ir (arba) priklausomybę, kuriuos galėtų sukelti Europos karinių pajėgų „elektrifikacija“, visų pirma tais atvejais, kai reikia gauti pagrindinių žaliavų; pabrėžia, kad dėl Europos karinių pajėgų žalinimo ir skaitmeninimo jokiu būdu negali atsirasti naujų pažeidžiamų aspektų ar sumažėti Europos arba jos piliečių saugumas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina integruoti energijos vartojimo efektyvumo kriterijus ir žiedinės ekonomikos principus į pajėgumų plėtojimo programas ir viešųjų pirkimų gaires, remiantis valstybių narių įgyta patirtimi bei atsižvelgiant į EGA veiklą; ragina valstybes nares optimizuoti procesus, kurti aplinką tausojančias sistemas, statyti ir eksploatuoti remiantis žiediškumo principais, visų pirma operacijos štabuose ir vietos biuruose; ragina stiprinti EGA, EPF ir PESCO vaidmenį remiant valstybes nares, skleidžiant geriausią nacionalinę patirtį ir organizuojant reguliarių tarpusavio keitimąsi informacija žaliosios gynybos ir klimato kaitos švelninimo klausimais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad atėjo metas plėtoti naujus nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektus, kuriais būtų siekiama nustatyti energijos vartojimo efektyvumo standartus ir gaires, kurti naujus pajėgumus arba sutelkti ir modernizuoti esamus; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę panaudoti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) siekiant sukurti karinių inžinierių korpusą, kuris daugiausia dėmesio skirtų kovai su klimato sukeltomis gaivalinėmis nelaimėmis ir infrastruktūros objektų apsaugai nestabiliose šalyse; pabrėžia, kad svarbu įtraukti periodines peržiūras siekiant įvertinti tokių projektų pažangą ir kuo anksčiau pašalinti trūkumus; palankiai vertina bendrų operacijų, skirtų civiliams gelbėti stichinių nelaimių metu, vaidmenį, pvz., Prancūzijos ir Nyderlandų nelaimių valdymo „Hurricane Exercice“ (Hurex) mokymus Karibų jūros regione; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad klimato kaitos ir aplinkos būklės blogėjimo klausimas turėtų būti sprendžiamas ateityje persvarstant susitarimą dėl civilinių BSGP pajėgumų, visų pirma atsižvelgiant į klimato ir aplinkos aspektų integravimą į operatyvines užduotis ir mokymo politiką; |
| --- | --- |

53.

Tarptautinio bendradarbiavimo ir daugiašališkumo stiprinimas

| 54. | primena bendradarbiavimo, kuris yra ES vadovaujamo vaidmens sprendžiant klimato kaitos problemą pagrindas, svarbą, kaip nustatyta Gairėse; teigiamai vertina vykstančius mainus darbuotojų lygmeniu su JT ir NATO ir pabrėžia, kad šioje srityje būtina užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą; ragina EIVT ir atitinkamas Komisijos tarnybas toliau užtikrinti dialogą su kitais partneriais, pvz., Afrikos Sąjunga, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija, Kanada ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; pabrėžia, kad taip pat reikia spręsti patikimų ir tarptautiniu mastu palyginamų duomenų apie energijos suvartojimą ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį gynybos sektoriuje dabartinio trūkumo problemą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad klimato saugumo politika turi būti sutelkta ne tik į prisitaikymą prie neramumų, išteklių apribojimų ir didesnio nenuspėjamumo, bet ir į didesnių pokyčių, reikalingų siekiant atkurti ekologinį stabilumą ir pusiausvyrą pasauliniu lygmeniu, skatinimą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina įtraukti klimato saugumo ryšį kaip naują prioritetą į JT ir ES strateginę partnerystę taikos operacijų ir krizių valdymo srityje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į NATO pareikštą siekį užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m. ji būtų neutrali anglies dioksido poveikio aspektu; pabrėžia, kad 22 valstybės narės yra NATO narės, ir ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai, lyginamieji standartai ir metodikos būtų suderinti tarp valstybių narių, nes jos turi tik vieną vieningą pajėgų rezervą; mano, kad NATO ir ES turėtų priimti sprendimą traktuoti klimato saugumą kaip naują bendradarbiavimo ir konkrečių veiksmų sritį; konkrečiau ragina į 3-ąją bendrąją ES ir NATO deklaraciją įtraukti klimato kaitą ir saugumą kaip naują ir labai konkrečią bendradarbiavimo sritį; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia svarbų parlamentinės diplomatijos vaidmenį stiprinant tarptautinius ryšius kovojant su klimato kaita, įskaitant Europos Parlamento komitetų ir delegacijų darbą, ir ragina daugiau dėmesio skirti klimato ir saugumo ryšiui; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad klimato kaitos finansavimo trūkumas yra pagrindinė kliūtis siekiant prasmingai spręsti klimato kaitos problemą ir didinti klimato saugumą; apgailestauja dėl to, kad 2009 m. tarptautinė bendruomenė pažadėjo 100 mlrd. USD klimato kaitai finansuoti besivystančiose šalyse, tačiau šis įsipareigojimas vis dar nebuvo įgyvendintas iki COP 26; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OL L 170, 2021 5 12, p. 149.

(2)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(3)  OL C 99, 2022 3 1, p. 105.

(4)  OL C 118, 2020 4 8, p. 32.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/32

---

P9_TA(2022)0224

ES ir saugumo iššūkiai Indijos ir Ramiojo vandenynų regione

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir saugumo iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenyno regione (2021/2232(INI))

(2022/C 493/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 1 d. savo rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 1 d. savo rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/L.1, kuria smerkiama Rusijos agresija prieš Ukrainą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/L.1, kuria smerkiama Rusijos agresija prieš Ukrainą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/L.2 dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/L.2 dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių,

| — | atsižvelgdamas į ES Strateginį kelrodį, kuriam 2022 m. kovo 24 d. pritarė Europos Vadovų Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Strateginį kelrodį, kuriam 2022 m. kovo 24 d. pritarė Europos Vadovų Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. bendrą Rusijos Federacijos ir Kinijos Liaudies Respublikos pareiškimą dėl naujos tarptautinių santykių eros pradžios ir pasaulio darnaus vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. bendrą Rusijos Federacijos ir Kinijos Liaudies Respublikos pareiškimą dėl naujos tarptautinių santykių eros pradžios ir pasaulio darnaus vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 22 d. Bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ministrų forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 22 d. Bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ministrų forumą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių masinio naikinimo ginklų kontrolės ir nusiginklavimo režimų iššūkių ir perspektyvų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių masinio naikinimo ginklų kontrolės ir nusiginklavimo režimų iššūkių ir perspektyvų (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 21 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) 10-osios peržiūros proceso parengimo, branduolinių ginklų kontrolės ir branduolinio nusiginklavimo galimybių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 21 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) 10-osios peržiūros proceso parengimo, branduolinių ginklų kontrolės ir branduolinio nusiginklavimo galimybių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Australijos pagrindų susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Australijos pagrindų susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (9),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. priimtą poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. priimtą poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 7 d. savo rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 7 d. savo rezoliuciją dėl ES kibernetinės gynybos pajėgumų padėties (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 ir 22 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 ir 22 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atnaujintą Prancūzijos Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Prancūzijos prioritetas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. atnaujintą Prancūzijos Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Prancūzijos prioritetas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. vykusias ES ir JAV aukšto lygio konsultacijas dėl Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. vykusias ES ir JAV aukšto lygio konsultacijas dėl Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl strategijos „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl strategijos „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 25–26 d. vykusį 13-ąjį Europos ir Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (ASEM), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 25–26 d. vykusį 13-ąjį Europos ir Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (ASEM),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 5 d. integruoto požiūrio į klimato kaitą ir saugumą koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 5 d. integruoto požiūrio į klimato kaitą ir saugumą koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. AUKUS saugumo paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. AUKUS saugumo paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. NATO aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio Briuselyje, komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. NATO aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio Briuselyje, komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. priimtą ES ir Indijos partnerystę sujungiamumo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. priimtą ES ir Indijos partnerystę sujungiamumo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/2188, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/2188, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 1 d. ES ir ASEAN bendrą ministrų pareiškimą dėl sujungiamumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 1 d. ES ir ASEAN bendrą ministrų pareiškimą dėl sujungiamumo,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kinijos 2022 m. balandžio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kinijos 2022 m. balandžio 1 d. aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 24–25 d. Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen vizitą į Indiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 24–25 d. Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen vizitą į Indiją,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Japonijos 2022 m. gegužės 12 d. aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Japonijos 2022 m. gegužės 12 d. aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 14 d. paskelbtą bendrą Didžiojo septyneto šalių užsienio reikalų ministrų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 14 d. paskelbtą bendrą Didžiojo septyneto šalių užsienio reikalų ministrų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 13 d. Nyderlandų Indijos ir Ramiojo vandenynų strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Nyderlandų ir ES bendradarbiavimo su partneriais Azijoje stiprinimo gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 13 d. Nyderlandų Indijos ir Ramiojo vandenynų strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Nyderlandų ir ES bendradarbiavimo su partneriais Azijoje stiprinimo gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 9 d. Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 9 d. Kovos su klimato kaita ir gynybos veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Vokietijos federalinės vyriausybės Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Vokietijos federalinės vyriausybės Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 27 d. priimtą ES ir Japonijos partnerystę tvaraus sujungiamumo ir kokybiškos infrastruktūros srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 27 d. priimtą ES ir Japonijos partnerystę tvaraus sujungiamumo ir kokybiškos infrastruktūros srityje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio bei Komisijos pirmininkės pavaduotojo indėlį į 2019 m. kovo 12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą dokumentu „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio bei Komisijos pirmininkės pavaduotojo indėlį į 2019 m. kovo 12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą dokumentu „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. ES kovos su dezinformacija veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. ES kovos su dezinformacija veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 21 d. ES ir ASEAN ministrų susitikime priimtą sprendimą sudaryti ES ir ASEAN strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 21 d. ES ir ASEAN ministrų susitikime priimtą sprendimą sudaryti ES ir ASEAN strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą Briuselyje 2018 m. spalio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Singapūro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą Briuselyje 2018 m. spalio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ (JOIN(2018)0031),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija,

| — | atsižvelgdamas į 2018–2022 m. ASEAN ir ES veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018–2022 m. ASEAN ir ES veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos partnerystės susitarimą dėl santykių ir bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos partnerystės susitarimą dėl santykių ir bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pasiūlymą dėl 2016 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Australijos bendrojo susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (JOIN(2016)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pasiūlymą dėl 2016 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Australijos bendrojo susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (JOIN(2016)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 24 d. Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 23 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendrąjį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 23 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendrąjį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Briuselyje Šiaurės Atlanto Tarybos susitikime dalyvavusių valstybių ir vyriausybių vadovų paskelbtą aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Briuselyje Šiaurės Atlanto Tarybos susitikime dalyvavusių valstybių ir vyriausybių vadovų paskelbtą aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Nuolatinio arbitražo teismo sprendimą dėl Pietų Kinijos jūros arbitražo (Filipinų Respublika prieš Kinijos Liaudies Respubliką), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Nuolatinio arbitražo teismo sprendimą dėl Pietų Kinijos jūros arbitražo (Filipinų Respublika prieš Kinijos Liaudies Respubliką),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 24 d. Keturšalio saugumo dialogo (QUAD) grupės pirmą kartą surengtą vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame dalyvavo Jungtinių Amerikos Valstijų, Australijos, Japonijos ir Indijos politiniai lyderiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 24 d. Keturšalio saugumo dialogo (QUAD) grupės pirmą kartą surengtą vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame dalyvavo Jungtinių Amerikos Valstijų, Australijos, Japonijos ir Indijos politiniai lyderiai,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0085/2022),

| A. | kadangi ES požiūriu Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas apima teritoriją nuo rytinės Afrikos pakrantės iki Ramiojo vandenyno salų valstybių; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra įvairove pasižymintis regionas, kuriame gyvena 60 proc. pasaulio gyventojų ir yra septynios G20 narės ir yra pagrindinis pasaulinės tarptautinės tvarkos dalyvis ir jame yra vis svarbesniais tampančių ES politinių, prekybos ir saugumo partnerių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES požiūriu Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas apima teritoriją nuo rytinės Afrikos pakrantės iki Ramiojo vandenyno salų valstybių; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra įvairove pasižymintis regionas, kuriame gyvena 60 proc. pasaulio gyventojų ir yra septynios G20 narės ir yra pagrindinis pasaulinės tarptautinės tvarkos dalyvis ir jame yra vis svarbesniais tampančių ES politinių, prekybos ir saugumo partnerių;

| B. | kadangi apie 90 proc. Sąjungos užsienio prekybos vykdoma jūriniu keliu; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenyno regionas pasižymi svarbiais vandens keliais, kurie yra itin reikšmingi vystant Sąjungos ekonominę veiklą, pvz., Malakos sąsiauris, Pietų Kinijos jūra ir Bab-el-Mandebo sąsiauris; |
| --- | --- |

B.

kadangi apie 90 proc. Sąjungos užsienio prekybos vykdoma jūriniu keliu; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenyno regionas pasižymi svarbiais vandens keliais, kurie yra itin reikšmingi vystant Sąjungos ekonominę veiklą, pvz., Malakos sąsiauris, Pietų Kinijos jūra ir Bab-el-Mandebo sąsiauris;

| C. | kadangi ES ir Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalys susiduria su vis panašesniais saugumo uždaviniais ir netradiciniais sunkumais; kadangi ES prognozėse dėl regiono atsispindi politinis pripažinimas, kad reikia prisiimti didesnę atsakomybę sprendžiant pasaulinius saugumo uždavinius; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalys susiduria su vis panašesniais saugumo uždaviniais ir netradiciniais sunkumais; kadangi ES prognozėse dėl regiono atsispindi politinis pripažinimas, kad reikia prisiimti didesnę atsakomybę sprendžiant pasaulinius saugumo uždavinius;

| D. | kadangi 2022 m. vasario 4 d. prezidento Xi Jinpingo kvietimu Kinijos ir Rusijos prezidentai prieš Pekine žiemos olimpinių žaidynių atidarymo ceremoniją pasirašė bendrą pareiškimą; kadangi bendrame pareiškime, be kita ko, teigiama, kad šių dviejų valstybių draugystė „yra beribė“, ir kadangi šiuo pareiškimu Kinija pirmą kartą oficialiai prisijungė prie Rusijos raginimo sustabdyti NATO plėtrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2022 m. vasario 4 d. prezidento Xi Jinpingo kvietimu Kinijos ir Rusijos prezidentai prieš Pekine žiemos olimpinių žaidynių atidarymo ceremoniją pasirašė bendrą pareiškimą; kadangi bendrame pareiškime, be kita ko, teigiama, kad šių dviejų valstybių draugystė „yra beribė“, ir kadangi šiuo pareiškimu Kinija pirmą kartą oficialiai prisijungė prie Rusijos raginimo sustabdyti NATO plėtrą;

| E. | kadangi, remiantis žiniasklaidos pranešimais, Kinijos pareigūnai 2022 m. vasario 4 d. vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime paprašė Rusijos vyresniųjų pareigūnų neįsiveržti į Ukrainą iki žiemos olimpinių žaidynių Pekine pabaigos; kadangi tai reikštų, kad Kinijos vyresnieji pareigūnai turėjo tam tikrų tiesioginių žinių apie Rusijos karo planus ar ketinimus prieš prasidedant agresijai 2022 m. vasario 24 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis žiniasklaidos pranešimais, Kinijos pareigūnai 2022 m. vasario 4 d. vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime paprašė Rusijos vyresniųjų pareigūnų neįsiveržti į Ukrainą iki žiemos olimpinių žaidynių Pekine pabaigos; kadangi tai reikštų, kad Kinijos vyresnieji pareigūnai turėjo tam tikrų tiesioginių žinių apie Rusijos karo planus ar ketinimus prieš prasidedant agresijai 2022 m. vasario 24 d.;

| F. | kadangi 2022 m. balandžio 1 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ES, primindama Kinijos, kaip pasaulinės veikėjos, atsakomybę siekti taikos ir stabilumo, paragino Kiniją remti pastangas nedelsiant nutraukti kraujo praliejimą Ukrainoje, atsižvelgiant į Kinijos, kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, vaidmenį pasaulyje ir jos unikalius glaudžius santykius su Rusija; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2022 m. balandžio 1 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ES, primindama Kinijos, kaip pasaulinės veikėjos, atsakomybę siekti taikos ir stabilumo, paragino Kiniją remti pastangas nedelsiant nutraukti kraujo praliejimą Ukrainoje, atsižvelgiant į Kinijos, kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, vaidmenį pasaulyje ir jos unikalius glaudžius santykius su Rusija;

| G. | kadangi reaguodama į Rusijos karą prieš Ukrainą, kuris prasidėjo 2022 m. vasario 24 d. karine invazija, JT Generalinė Asamblėja 2022 m. kovo 2 d. priėmė rezoliuciją ES-11/1, kurioje pasmerkė Rusijos agresiją prieš Ukrainą, o už ją balsavo 141 šalys, 5 buvo prieš, 35 susilaikė ir 12 nebalsavo; kadangi nė viena Indijos ir Ramiojo vandenyno šalis nebalsavo prieš rezoliuciją ir tik Kinija, Indija, Madagaskaras, Mozambikas, Laosas, Pietų Afrika, Šri Lanka, Tanzanija ir Vietnamas susilaikė dėl galutinio jos teksto; |
| --- | --- |

G.

kadangi reaguodama į Rusijos karą prieš Ukrainą, kuris prasidėjo 2022 m. vasario 24 d. karine invazija, JT Generalinė Asamblėja 2022 m. kovo 2 d. priėmė rezoliuciją ES-11/1, kurioje pasmerkė Rusijos agresiją prieš Ukrainą, o už ją balsavo 141 šalys, 5 buvo prieš, 35 susilaikė ir 12 nebalsavo; kadangi nė viena Indijos ir Ramiojo vandenyno šalis nebalsavo prieš rezoliuciją ir tik Kinija, Indija, Madagaskaras, Mozambikas, Laosas, Pietų Afrika, Šri Lanka, Tanzanija ir Vietnamas susilaikė dėl galutinio jos teksto;

| H. | kadangi neseniai priimtas bendras komunikatas dėl ES bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione strategijos, grindžiamos principiniu ir ilgalaikę perspektyvą puoselėjančiu įsipareigojimu, atspindi gilų ir būtiną ES požiūrio į savo interesus, galimybes ir iššūkius Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pokytį ir jos potencialų vaidmenį ir jos siekį atlikti svarbesnį vaidmenį šiame didėjančios geopolitinės ir ekonominės svarbos regione; kadangi atviros, stabilios ir taisyklėmis grindžiamos regioninės saugumo struktūros skatinimas ir tvirtų santykių bei tvarių prekybos ryšių su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono regioninėmis organizacijomis ir šalimis užmezgimas ir bendradarbiavimas su jomis saugumo srityje yra labai svarbus strategijos elementas; kadangi 2022 m. vasario 22 d. Bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ministrų forumas subūrė ES valstybių narių ir maždaug 30 Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono šalių užsienio reikalų ministrus ir kadangi ES ir jos valstybės narės susitikime pabrėžė, kad remia aktyvesnį ir ilgalaikį dalyvavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, imantis konkrečių veiksmų ir stiprinant dialogą saugumo ir gynybos klausimais bei dvišalius santykius su partneriais regione; |
| --- | --- |

H.

kadangi neseniai priimtas bendras komunikatas dėl ES bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione strategijos, grindžiamos principiniu ir ilgalaikę perspektyvą puoselėjančiu įsipareigojimu, atspindi gilų ir būtiną ES požiūrio į savo interesus, galimybes ir iššūkius Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pokytį ir jos potencialų vaidmenį ir jos siekį atlikti svarbesnį vaidmenį šiame didėjančios geopolitinės ir ekonominės svarbos regione; kadangi atviros, stabilios ir taisyklėmis grindžiamos regioninės saugumo struktūros skatinimas ir tvirtų santykių bei tvarių prekybos ryšių su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono regioninėmis organizacijomis ir šalimis užmezgimas ir bendradarbiavimas su jomis saugumo srityje yra labai svarbus strategijos elementas; kadangi 2022 m. vasario 22 d. Bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ministrų forumas subūrė ES valstybių narių ir maždaug 30 Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono šalių užsienio reikalų ministrus ir kadangi ES ir jos valstybės narės susitikime pabrėžė, kad remia aktyvesnį ir ilgalaikį dalyvavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, imantis konkrečių veiksmų ir stiprinant dialogą saugumo ir gynybos klausimais bei dvišalius santykius su partneriais regione;

| I. | kadangi bendru komunikatu „Global Gateway“ siekiama sutelkti iki 300 mlrd. EUR investicijų skatinti pažangioms, švarioms ir saugioms sąsajoms skaitmeniniame, energetikos ir transporto sektoriuose ir stiprinti sveikatos, švietimo ir mokslinių tyrimų sistemoms visame pasaulyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi bendru komunikatu „Global Gateway“ siekiama sutelkti iki 300 mlrd. EUR investicijų skatinti pažangioms, švarioms ir saugioms sąsajoms skaitmeniniame, energetikos ir transporto sektoriuose ir stiprinti sveikatos, švietimo ir mokslinių tyrimų sistemoms visame pasaulyje;

| J. | kadangi dėl pastarųjų metų šio regiono dinamikos, ypač dėl Kinijos Liaudies Respublikos veiksmų, kilo intensyvi geopolitinė įtampa ir konkurencija, kuri atsispindėjo didėjančiose karinėse išlaidose, karinių pajėgumų didinime ir agresyvesnėje retorikoje, kurios kelia grėsmę taisyklėmis grindžiamai tarptautinei tvarkai; kadangi dėl to Indijos ir Ramiojo vandenynų regione susidarė nauja regioninės ir pasaulinės konkurencijos koncentracija; kadangi nėra nei visa apimančios regioninio saugumo tvarkos, nei pasitikėjimo stiprinimo priemonės, kuri padėtų sušvelninti susijusius iššūkius ir įtampą; kadangi tokia dinamika kelia didelę grėsmę stabilumui ir saugumui regione ir pasaulio bendruomenei ir daro tiesioginį poveikį ES, kaip svarbios politinės ir ekonominės regiono šalių partnerės, strateginiams interesams; kadangi ideologinė autoritarizmo ir demokratijos kova regione gali paveikti panašių kovų visame pasaulyje, įskaitant Europos Sąjungos kaimynystėje esančias šalis, išdavas; kadangi stabilus, taikus ir tarptautinę teisę gerbiantis Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra itin svarbus siekiant užtikrinti ES saugumą ir interesus; kadangi pagrindinių nestabilumo priežasčių, pvz., skurdo, socialinės neteisybės ir žmogaus teisių pažeidimų, šalinimas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti taiką ir saugumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti žmonių saugumą, taiką, tarptautinę teisę ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl pastarųjų metų šio regiono dinamikos, ypač dėl Kinijos Liaudies Respublikos veiksmų, kilo intensyvi geopolitinė įtampa ir konkurencija, kuri atsispindėjo didėjančiose karinėse išlaidose, karinių pajėgumų didinime ir agresyvesnėje retorikoje, kurios kelia grėsmę taisyklėmis grindžiamai tarptautinei tvarkai; kadangi dėl to Indijos ir Ramiojo vandenynų regione susidarė nauja regioninės ir pasaulinės konkurencijos koncentracija; kadangi nėra nei visa apimančios regioninio saugumo tvarkos, nei pasitikėjimo stiprinimo priemonės, kuri padėtų sušvelninti susijusius iššūkius ir įtampą; kadangi tokia dinamika kelia didelę grėsmę stabilumui ir saugumui regione ir pasaulio bendruomenei ir daro tiesioginį poveikį ES, kaip svarbios politinės ir ekonominės regiono šalių partnerės, strateginiams interesams; kadangi ideologinė autoritarizmo ir demokratijos kova regione gali paveikti panašių kovų visame pasaulyje, įskaitant Europos Sąjungos kaimynystėje esančias šalis, išdavas; kadangi stabilus, taikus ir tarptautinę teisę gerbiantis Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra itin svarbus siekiant užtikrinti ES saugumą ir interesus; kadangi pagrindinių nestabilumo priežasčių, pvz., skurdo, socialinės neteisybės ir žmogaus teisių pažeidimų, šalinimas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti taiką ir saugumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti žmonių saugumą, taiką, tarptautinę teisę ir žmogaus teises;

| K. | kadangi ES yra svarbiausia užsienio investuotoja ir paramos vystymuisi teikėja Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; kadangi ES yra svarbi prekybos partnerė ir jau yra pasirašiusi laisvos prekybos susitarimų su šio regiono šalimis ir veda derybas dėl naujų; kadangi ES jau gali remtis plačiu partnerysčių ir susitarimų su ne viena šalimi, pvz., Japonija, Korėjos Respublika, Australija, Indija, Naująja Zelandija, Vietnamu ir Singapūru, ir su regioninėmis organizacijomis, pvz., Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija (OACPS), tinklu; kadangi ES veikia regione per savo valstybę narę Prancūziją, visų pirma per Prancūzijos užjūrio departamentus Reunjoną ir Majotą, taip pat Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritis Indijos vandenyne ir Ramiojo vandenyno regione per Naująją Kaledoniją, taip pat Prancūzijos užjūrio departamentus Prancūzijos Polineziją, Volisą ir Futūną; kadangi šiuose Prancūzijos regionuose gyvena apie 1,6 mln. ES piliečių, įskaitant daugiau kaip 7 000 karinio personalo; kadangi, vadinasi, Indijos ir Ramiojo vandenynų regione gyvena ir ES piliečiai; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES yra svarbiausia užsienio investuotoja ir paramos vystymuisi teikėja Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; kadangi ES yra svarbi prekybos partnerė ir jau yra pasirašiusi laisvos prekybos susitarimų su šio regiono šalimis ir veda derybas dėl naujų; kadangi ES jau gali remtis plačiu partnerysčių ir susitarimų su ne viena šalimi, pvz., Japonija, Korėjos Respublika, Australija, Indija, Naująja Zelandija, Vietnamu ir Singapūru, ir su regioninėmis organizacijomis, pvz., Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija (OACPS), tinklu; kadangi ES veikia regione per savo valstybę narę Prancūziją, visų pirma per Prancūzijos užjūrio departamentus Reunjoną ir Majotą, taip pat Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritis Indijos vandenyne ir Ramiojo vandenyno regione per Naująją Kaledoniją, taip pat Prancūzijos užjūrio departamentus Prancūzijos Polineziją, Volisą ir Futūną; kadangi šiuose Prancūzijos regionuose gyvena apie 1,6 mln. ES piliečių, įskaitant daugiau kaip 7 000 karinio personalo; kadangi, vadinasi, Indijos ir Ramiojo vandenynų regione gyvena ir ES piliečiai;

| L. | kadangi Pietų Kinijos jūroje naudojama daugiau nei pusė visų pasaulio žvejybos laivų ir kadangi vien šioje jūroje vykdoma apie 12 proc. visos pasaulio žvejybos; kadangi Sąjunga yra sudariusi įvairių tausios žuvininkystės susitarimų su Indijos ir Ramiojo vandenyno šalimis (Mikronezijos Federacinės Valstijomis, Kuko Salomis, Saliamono Salomis, Kiribačiu, Madagaskaru, Mauricijumi, Mozambiku ir Seišeliais), ir kadangi Sąjungos žvejybos laivyno esama tiek Indijos, tiek Ramiajame vandenyne; kadangi ES yra aktyvi įvairių Indijos ir Ramiojo vandenynų regionų regioninės žvejybos organizacijų (Indijos vandenyno tunų komisijos, Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje, Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijos, regioninės pietinės Ramiojo vandenyno dalies žvejybos organizacijos) narė; kadangi ES paraiška dėl narystės Žvejybos šiaurės Ramiajame vandenyne komisijoje buvo priimta 2021 m. vasario 25 d. ir kadangi ji palaiko aukšto lygio dialogą vandenynų ir žvejybos klausimais su Australija, Indonezija, Japonija ir Naująja Zelandija; kadangi ES pasirašė bendradarbiavimo vandenynų srityje sutartį su Kinija; kadangi ji taip pat palaiko dialogą su Korėjos, Tailando ir Taivano darbo grupėmis neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos klausimais; |
| --- | --- |

L.

kadangi Pietų Kinijos jūroje naudojama daugiau nei pusė visų pasaulio žvejybos laivų ir kadangi vien šioje jūroje vykdoma apie 12 proc. visos pasaulio žvejybos; kadangi Sąjunga yra sudariusi įvairių tausios žuvininkystės susitarimų su Indijos ir Ramiojo vandenyno šalimis (Mikronezijos Federacinės Valstijomis, Kuko Salomis, Saliamono Salomis, Kiribačiu, Madagaskaru, Mauricijumi, Mozambiku ir Seišeliais), ir kadangi Sąjungos žvejybos laivyno esama tiek Indijos, tiek Ramiajame vandenyne; kadangi ES yra aktyvi įvairių Indijos ir Ramiojo vandenynų regionų regioninės žvejybos organizacijų (Indijos vandenyno tunų komisijos, Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje, Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijos, regioninės pietinės Ramiojo vandenyno dalies žvejybos organizacijos) narė; kadangi ES paraiška dėl narystės Žvejybos šiaurės Ramiajame vandenyne komisijoje buvo priimta 2021 m. vasario 25 d. ir kadangi ji palaiko aukšto lygio dialogą vandenynų ir žvejybos klausimais su Australija, Indonezija, Japonija ir Naująja Zelandija; kadangi ES pasirašė bendradarbiavimo vandenynų srityje sutartį su Kinija; kadangi ji taip pat palaiko dialogą su Korėjos, Tailando ir Taivano darbo grupėmis neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos klausimais;

| M. | kadangi stabilumo ir laivybos laisvės užtikrinimas Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono vandenyse yra labai svarbus pasauliniam ir regioniniam tvarumui ir taikai ir ES strateginių interesų užtikrinimui; kadangi ES prisideda prie regioninio jūrų saugumo palaikymo vykdant Europos Sąjungos vadovaujamų karinio laivyno pajėgų (EUNAVFOR) operaciją ATALANTA pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP); kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriai palankiai įvertino operaciją ATALANTA ir tai, kad joje daugiausia dėmesio skiriama piratavimo ir ginkluotų apiplėšimų prevencijai, taip pat ginklų ir narkotikų kontrabandos stebėsenai; kadangi ES ir jos valstybės narės įsipareigojo didinti savo nuolatinį karinio laivyno pajėgų aktyvumą regione, be kita ko, pasitelkdamos koordinuoto jūrinio buvimo koncepciją; |
| --- | --- |

M.

kadangi stabilumo ir laivybos laisvės užtikrinimas Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono vandenyse yra labai svarbus pasauliniam ir regioniniam tvarumui ir taikai ir ES strateginių interesų užtikrinimui; kadangi ES prisideda prie regioninio jūrų saugumo palaikymo vykdant Europos Sąjungos vadovaujamų karinio laivyno pajėgų (EUNAVFOR) operaciją ATALANTA pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP); kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriai palankiai įvertino operaciją ATALANTA ir tai, kad joje daugiausia dėmesio skiriama piratavimo ir ginkluotų apiplėšimų prevencijai, taip pat ginklų ir narkotikų kontrabandos stebėsenai; kadangi ES ir jos valstybės narės įsipareigojo didinti savo nuolatinį karinio laivyno pajėgų aktyvumą regione, be kita ko, pasitelkdamos koordinuoto jūrinio buvimo koncepciją;

| N. | kadangi Prancūzija turi karinių pajėgumų, nuolat dislokuotų Ramiojo vandenyno regione; kadangi gali būti naudinga apsvarstyti aplinkybes, kuriomis šios nuolat dislokuotos Prancūzijos pajėgos, būtent Ginkluotosios pajėgos Prancūzijos Polinezijoje (FAPF) ir Naujosios Kaledonijos ginkluotosios pajėgos (FANC), prireikus galėtų būti naudojamos tais atvejais, kai būtų pasitelkiami ES pajėgumai; |
| --- | --- |

N.

kadangi Prancūzija turi karinių pajėgumų, nuolat dislokuotų Ramiojo vandenyno regione; kadangi gali būti naudinga apsvarstyti aplinkybes, kuriomis šios nuolat dislokuotos Prancūzijos pajėgos, būtent Ginkluotosios pajėgos Prancūzijos Polinezijoje (FAPF) ir Naujosios Kaledonijos ginkluotosios pajėgos (FANC), prireikus galėtų būti naudojamos tais atvejais, kai būtų pasitelkiami ES pajėgumai;

| O. | kadangi spartus Kinijos karinių pajėgų telkimas, jos vis atkaklesnis ir vis labiau ekspansinis elgesys Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, jos karinė veikla Taivano sąsiauryje ir Rytų ir Pietų Kinijos jūrose, įskaitant veiksmus, kuriais Kinijos pakrančių apsaugos pajėgos ir jūrų milicija trukdo laivybos laisvei, taip pat jos tyčiniai ir pasikartojantys Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidimai, jos veiksmai, kuriais siekiama panaikinti Honkongo nepriklausomybę ir autonomiją, jos karinių pajėgumų didinimas prie Kinijos ir Indijos sienos, vis agresyvesnė retorika ir manipuliacinė dezinformacija bei žiniasklaidos kampanijos, didina įtampą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina ES parengti vietos realijomis grindžiamą strategiją, kuri leistų jai prireikus reaguoti; įspėja dėl spartesnių ginklavimosi varžybų regione pavojaus; |
| --- | --- |

O.

kadangi spartus Kinijos karinių pajėgų telkimas, jos vis atkaklesnis ir vis labiau ekspansinis elgesys Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, jos karinė veikla Taivano sąsiauryje ir Rytų ir Pietų Kinijos jūrose, įskaitant veiksmus, kuriais Kinijos pakrančių apsaugos pajėgos ir jūrų milicija trukdo laivybos laisvei, taip pat jos tyčiniai ir pasikartojantys Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidimai, jos veiksmai, kuriais siekiama panaikinti Honkongo nepriklausomybę ir autonomiją, jos karinių pajėgumų didinimas prie Kinijos ir Indijos sienos, vis agresyvesnė retorika ir manipuliacinė dezinformacija bei žiniasklaidos kampanijos, didina įtampą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina ES parengti vietos realijomis grindžiamą strategiją, kuri leistų jai prireikus reaguoti; įspėja dėl spartesnių ginklavimosi varžybų regione pavojaus;

| P. | kadangi Kinijos atkaklumas regione neapsiriboja vien karine sritimi, bet pasireiškia ir agresyvia komercine veikla, grindžiama diplomatinėmis sankcijomis ir karinga skolų diplomatijos politika; kadangi Kinijos ekonominė ir finansinė ekspansija Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir Europoje apima investicijas į ypatingos svarbos infrastruktūrą; kadangi Kinija savo ekonominiais interesais bando įgyti politinę įtaką; kadangi COVID-19 krizė parodė patikimų tiekimo grandinių ir labiau subalansuotų ekonominių ryšių su Kinija svarbą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Kinijos atkaklumas regione neapsiriboja vien karine sritimi, bet pasireiškia ir agresyvia komercine veikla, grindžiama diplomatinėmis sankcijomis ir karinga skolų diplomatijos politika; kadangi Kinijos ekonominė ir finansinė ekspansija Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir Europoje apima investicijas į ypatingos svarbos infrastruktūrą; kadangi Kinija savo ekonominiais interesais bando įgyti politinę įtaką; kadangi COVID-19 krizė parodė patikimų tiekimo grandinių ir labiau subalansuotų ekonominių ryšių su Kinija svarbą;

| Q. | kadangi 2016 m. liepos 12 d. Nuolatinis arbitražo teismas principinėje byloje nusprendė, kad nėra įrodymų, jog Kinijai istoriškai nėra kontroliavusi teritorijų, į kurias ji pretenduoja Pietų Kinijos jūroje, išimtine teise; kadangi Kinija nepaisė šio sprendimo ir, be kitų veiksmų, sukūrė karines bazes dirbtinėse salose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2016 m. liepos 12 d. Nuolatinis arbitražo teismas principinėje byloje nusprendė, kad nėra įrodymų, jog Kinijai istoriškai nėra kontroliavusi teritorijų, į kurias ji pretenduoja Pietų Kinijos jūroje, išimtine teise; kadangi Kinija nepaisė šio sprendimo ir, be kitų veiksmų, sukūrė karines bazes dirbtinėse salose;

| R. | kadangi Kinija pademonstravo skaidrumo trūkumą ir nenorą dalyvauti derybose dėl galimo jos dalyvavimo daugiašalėse branduolinių ginklų kontrolės priemonėse, o tai leido jai nekliudomai kaupti didelį technologiškai pažangių vidutinio nuotolio balistinių raketų, pvz., „Dong-Feng 26“, arsenalą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Kinija pademonstravo skaidrumo trūkumą ir nenorą dalyvauti derybose dėl galimo jos dalyvavimo daugiašalėse branduolinių ginklų kontrolės priemonėse, o tai leido jai nekliudomai kaupti didelį technologiškai pažangių vidutinio nuotolio balistinių raketų, pvz., „Dong-Feng 26“, arsenalą;

| S. | kadangi skaitmeninė pertvarka daro vis didesnį poveikį tarptautinės sistemos struktūrai; kadangi tarptautinių standartų nustatymas ir proveržio inovacijos vystant tokias pažangiausiais technologijas, kaip dirbtinis intelektas, kvantinė kompiuterija, 5G ir 6G ryšys, yra strategiškai svarbios ES ir jos skaitmeninei ateičiai ir kadangi didėja pasauline konkurencija dėl pirmavimo technologijų srityje, į kurią Kinija daug investuoja; |
| --- | --- |

S.

kadangi skaitmeninė pertvarka daro vis didesnį poveikį tarptautinės sistemos struktūrai; kadangi tarptautinių standartų nustatymas ir proveržio inovacijos vystant tokias pažangiausiais technologijas, kaip dirbtinis intelektas, kvantinė kompiuterija, 5G ir 6G ryšys, yra strategiškai svarbios ES ir jos skaitmeninei ateičiai ir kadangi didėja pasauline konkurencija dėl pirmavimo technologijų srityje, į kurią Kinija daug investuoja;

| T. | kadangi neseniai vykusiame QUAD šalių aukščiausiojo lygio susitikime 2022 m. gegužės 24 d. paskelbtame bendrame pareiškime Jungtinių Amerikos Valstijų, Australijos, Indijos ir Japonijos vadovai dar kartą pabrėžė, kad laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono principai yra laisvė, teisinė valstybė, demokratinės vertybės, suverenumas ir teritorinis vientisumas; kadangi vadovai paskelbė keletą naujų iniciatyvų, kuriomis siekiama stiprinti bendradarbiavimą visame regione, įskaitant Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių partnerystę informuotumo apie jūrų sritį srityje; |
| --- | --- |

T.

kadangi neseniai vykusiame QUAD šalių aukščiausiojo lygio susitikime 2022 m. gegužės 24 d. paskelbtame bendrame pareiškime Jungtinių Amerikos Valstijų, Australijos, Indijos ir Japonijos vadovai dar kartą pabrėžė, kad laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono principai yra laisvė, teisinė valstybė, demokratinės vertybės, suverenumas ir teritorinis vientisumas; kadangi vadovai paskelbė keletą naujų iniciatyvų, kuriomis siekiama stiprinti bendradarbiavimą visame regione, įskaitant Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių partnerystę informuotumo apie jūrų sritį srityje;

| U. | kadangi 2022 m. gegužės 23 d. JAV prezidentas Joe Biden pareiškė, kad Jungtinės Amerikos Valstijos imsis karinių veiksmų, jei Kinija bandys prisijungti Taivaną jėga; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2022 m. gegužės 23 d. JAV prezidentas Joe Biden pareiškė, kad Jungtinės Amerikos Valstijos imsis karinių veiksmų, jei Kinija bandys prisijungti Taivaną jėga;

| V. | kadangi 2022 m. gegužės 24 d. keturi Kinijos H-6 bombonešiai ir du Rusijos bombonešiai Tu-95 įvykdė bendrus skrydžius aplink Japoniją ir Korėjos Respubliką, o tai paskatino abi šalis pasiųsti naikintuvus tiems skrydžiams stebėti; kadangi bendri skrydžiai vyko tą pačią dieną, kai JAV prezidentas Joe Biden susitiko su QUAD šalių kolegomis Tokijuje; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2022 m. gegužės 24 d. keturi Kinijos H-6 bombonešiai ir du Rusijos bombonešiai Tu-95 įvykdė bendrus skrydžius aplink Japoniją ir Korėjos Respubliką, o tai paskatino abi šalis pasiųsti naikintuvus tiems skrydžiams stebėti; kadangi bendri skrydžiai vyko tą pačią dieną, kai JAV prezidentas Joe Biden susitiko su QUAD šalių kolegomis Tokijuje;

| W. | kadangi 2022 m. gegužės 23 d. Jungtinės Valstijos, Australija, Brunėjaus Darusalamas, Indija, Indonezija, Japonija, Korėjos Respublika, Malaizija, Naujoji Zelandija, Filipinų Respublika, Singapūras, Tailandas ir Vietnamas pradėjo Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių gerovės ekonominės sistemos sukūrimo procesą, kuriuo siekiama prisidėti prie bendradarbiavimo, stabilumo, klestėjimo, vystymosi ir taikos regione; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių gerovės ekonominė sistema yra alternatyva augančiai Kinijos prekybinei įtakai visame regione; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2022 m. gegužės 23 d. Jungtinės Valstijos, Australija, Brunėjaus Darusalamas, Indija, Indonezija, Japonija, Korėjos Respublika, Malaizija, Naujoji Zelandija, Filipinų Respublika, Singapūras, Tailandas ir Vietnamas pradėjo Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių gerovės ekonominės sistemos sukūrimo procesą, kuriuo siekiama prisidėti prie bendradarbiavimo, stabilumo, klestėjimo, vystymosi ir taikos regione; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių gerovės ekonominė sistema yra alternatyva augančiai Kinijos prekybinei įtakai visame regione;

| X. | kadangi 2022 m. balandžio mėn. Kinija ir Saliamono Salos pasirašė bendradarbiavimo saugumo srityje paktą, kuris sukėlė tarptautinį dėmesį ir paskatino aktyvesnį diplomatinį atstovavimą ir bendradarbiavimą su Ramiojo vandenyno salų šalimis; kadangi 2022 m. gegužės 30 d. Kinijos užsienio reikalų ministro Wang Yi vizito į dešimt Ramiojo vandenyno salų valstybių metu ir padidėjus susirūpinimui šiose šalyse Kinija paskelbė, kad sustabdė planuojamą regioninį susitarimą su Ramiojo vandenyno salų valstybėmis, pavadintą „Kinijos ir Ramiojo vandenyno salų šalių bendra vystymosi vizija“, kuriuo buvo siekiama apimti bendradarbiavimą laisvosios prekybos ir saugumo srityse, įskaitant tokias sritis kaip policijos mokymas, kibernetinis saugumas, jūrų kartografavimas ir prieiga prie išteklių; kadangi Mikronezijos Federacinių Valstijų prezidentas David Panuelo pavadino pasiūlymą svarbiausiu žaidimo taisykles keičiančiu siūlomu susitarimu Ramiojo vandenyno regione mūsų gyvenimo laikotarpiu ir pareiškė, kad jis kelia grėsmę geriausiu atveju sukelti naują Šaltąjį karą, o blogiausiu atveju – pasaulinį karą; kadangi nepaisant to, kad nepavyko pasiekti šio plataus užmojo susitarimo, Kinija per Wang Yi regioninius vizitus pasirašė keletą mažesnių dvišalių susitarimų su Ramiojo vandenyno valstybėmis; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2022 m. balandžio mėn. Kinija ir Saliamono Salos pasirašė bendradarbiavimo saugumo srityje paktą, kuris sukėlė tarptautinį dėmesį ir paskatino aktyvesnį diplomatinį atstovavimą ir bendradarbiavimą su Ramiojo vandenyno salų šalimis; kadangi 2022 m. gegužės 30 d. Kinijos užsienio reikalų ministro Wang Yi vizito į dešimt Ramiojo vandenyno salų valstybių metu ir padidėjus susirūpinimui šiose šalyse Kinija paskelbė, kad sustabdė planuojamą regioninį susitarimą su Ramiojo vandenyno salų valstybėmis, pavadintą „Kinijos ir Ramiojo vandenyno salų šalių bendra vystymosi vizija“, kuriuo buvo siekiama apimti bendradarbiavimą laisvosios prekybos ir saugumo srityse, įskaitant tokias sritis kaip policijos mokymas, kibernetinis saugumas, jūrų kartografavimas ir prieiga prie išteklių; kadangi Mikronezijos Federacinių Valstijų prezidentas David Panuelo pavadino pasiūlymą svarbiausiu žaidimo taisykles keičiančiu siūlomu susitarimu Ramiojo vandenyno regione mūsų gyvenimo laikotarpiu ir pareiškė, kad jis kelia grėsmę geriausiu atveju sukelti naują Šaltąjį karą, o blogiausiu atveju – pasaulinį karą; kadangi nepaisant to, kad nepavyko pasiekti šio plataus užmojo susitarimo, Kinija per Wang Yi regioninius vizitus pasirašė keletą mažesnių dvišalių susitarimų su Ramiojo vandenyno valstybėmis;

| Y. | kadangi klimato krizė daro poveikį tarptautinei sistemai, nes ji gali sustiprinti geopolitinę įtampą; kadangi Europos Sąjungos išorės veiksmuose būtina vis labiau atsižvelgti į klimato kaitą ir aplinkos būklės blogėjimą, kaip į rizikos didėjimo veiksnius, ir atitinkamai pritaikyti jos strategijas, koncepcijas ir procedūras, įskaitant taikomas Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui; |
| --- | --- |

Y.

kadangi klimato krizė daro poveikį tarptautinei sistemai, nes ji gali sustiprinti geopolitinę įtampą; kadangi Europos Sąjungos išorės veiksmuose būtina vis labiau atsižvelgti į klimato kaitą ir aplinkos būklės blogėjimą, kaip į rizikos didėjimo veiksnius, ir atitinkamai pritaikyti jos strategijas, koncepcijas ir procedūras, įskaitant taikomas Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui;

| Z. | kadangi 1995 m. gruodžio 15 d. ASEAN valstybės narės pasirašė Sutartį dėl teritorijos be branduolinių ginklų Pietryčių Azijoje (SEANWFZ sutartį), kuria įsipareigojo išsaugoti Pietryčių Azijos regioną kaip teritoriją be branduolinių ginklų ir kitų masinio naikinimo ginklų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi 1995 m. gruodžio 15 d. ASEAN valstybės narės pasirašė Sutartį dėl teritorijos be branduolinių ginklų Pietryčių Azijoje (SEANWFZ sutartį), kuria įsipareigojo išsaugoti Pietryčių Azijos regioną kaip teritoriją be branduolinių ginklų ir kitų masinio naikinimo ginklų;

ES atsakas į saugumo iššūkius Indijos ir Ramiojo vandenynų regione

| 1. | palankiai vertina neseniai priimtą bendrą komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; pripažįsta strategijos, kuri yra pirmasis ES vieningo požiūrio į regioną kertinis akmuo, pridėtinę vertę ir labai teigiamai vertina įtraukų ir daugialypį strategijos pobūdį ir saugumo bei gynybos kaip vienos iš septynių prioritetinių sričių įtraukimą; ragina ES pasinaudoti strategija kaip priemone siekiant veiksmingai padidinti savo dalyvavimą ir įtaką regione plėtojant strateginius ryšius ir stiprinant dialogą, kuriame dalyvautų visos šalys, ir bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais su šio regiono bendramintėmis šalimis ir organizacijomis; mano, kad aktyvesnis vertybėmis grindžiamas ES dalyvavimas regione prisidėtų prie regioninio saugumo ir klestėjimo ir padėtų įveikti įtampą regione bei sukurti labiau subalansuotus santykius tarp regiono subjektų; primena, kad strategija yra Europos komandos projektas ir kad dvišaliais susitarimais turėtų būti skatinamas ES požiūris ir ES gebėjimas rasti bendrus atsakymus į saugumo iššūkius; pabrėžia, kad taikos, stabilumo ir laisvės laivybos srityje išsaugojimas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione išlieka nepaprastai svarbus ES ir jos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra labai įvairialypis ir kad negalima taikyti universalaus sprendimo principo; palankiai vertina ES strategijoje pristatytą holistinį požiūrį ir pozityvią darbotvarkę ir pabrėžia, kad strategiją reikia nuolat pritaikyti prie sparčiai kintančios galios pusiausvyros, kartu tvirtai laikantis Europos vertybių, principų ir normų, visų pirma Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio, kuris turėtų būti naudojamas kaip ES dalyvavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione norminė sistema; pabrėžia, koks svarbus saugumo, vystymosi ir humanitarinės pagalbos ryšys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad 2022 m. vasario 24 d. pradėtas neteisėtas ir neišprovokuotas agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą turės didelį ir ilgalaikį poveikį tarptautiniams santykiams; todėl pabrėžia, kad ES turi toliau stiprinti savo tarptautinius įsipareigojimus, nurodytus Strateginiame kelrodyje, be kita ko, pagrindinėje strateginėje teritorijoje – Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; pripažindamas glaudesnius Rusijos ir Kinijos santykius, kaip, be kita ko, matyti iš jų 2022 m. vasario 4 d. bendro pareiškimo, reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Kinijos vadovai aiškiai nepasmerkė šio neteisėto karo, kuriuo pažeidžiamos visos tarptautinės normos ir teisės aktai ir dėl kurio jau žuvo tūkstančiai kariškių ir tūkstančiai nekaltų civilių gyventojų; primygtinai ragina Kinijos vadovybę vykdyti savo, kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, pareigas ir ne tik pasmerkti šį akivaizdų Rusijos Federacijos daromą pažeidimą, bet ir pasinaudoti savo artimais ryšiais su Rusijos prezidentu ir paraginti jį nedelsiant nutraukti šį smurtinį agresyvų karą, išvesti visas karines pajėgas iš Ukrainos teritorijos ir visapusiškai gerbti Ukrainos nepriklausomybę ir jos žmonių valią gyventi taikiai ir laisvai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų šalys pareiškė didžiulę paramą kovo 2 d. JT Generalinėje Asamblėjoje vykusiame balsavime dėl rezoliucijos ES-11/L.1, kurioje pasmerkiama Rusijos agresija prieš Ukrainą, taip pat dėl kovo 24 d. rezoliucijos ES-11/L.2 dėl humanitarinių agresijos prieš Ukrainą pasekmių; primena, kad nė viena regiono šalis nebalsavo prieš rezoliuciją; mano, kad tai labai aiškiai rodo bendrą paramą tarptautinei teisei, taikai ir tarptautiniam bendradarbiavimui regione; vis dėlto apgailestauja, kad kartu su Kinija susilaikyti dėl galutinio teksto nusprendė Indija, Madagaskaras, Mozambikas, Laosas, Pietų Afrika, Šri Lanka, Tanzanija ir Vietnamas; ragina šias šalis neužmerkti akių prieš Ukrainos realijas, akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą ir siaubingas nekaltų civilių gyventojų kančias ir žudymą, taigi persvarstyti savo pozicijas ir prisijungti prie didžiosios tarptautinės bendruomenės daugumos aiškiai pasmerkiant agresyvų Rusijos karą ir prisijungti prie tarptautinių pastangų, kuriomis siekiama taikos Ukrainoje ir apsaugoti nekaltus civilius gyventojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti ES vienybę, nes tai yra išankstinė sąlyga siekiant įgyvendinti ES siekį užtikrinti atvirą strateginį suverenumą Rusijai vykdant agresyvų karą prieš Ukrainą ir didėjant didžiųjų valstybių, visų pirma Jungtinių Amerikos Valstijų, Rusijos ir Kinijos, konkurencijai; ragina siekti daugiau vienybės Europos Sąjungos Taryboje priimant priemones, skirtas spręsti Kinijos antidemokratinės politikos ir agresyvaus elgesio, kuris kelia grėsmę jos kaimyninių šalių suverenumui ir Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono stabilumui, problemą; primena, kad vieningas ES požiūris turi būti grindžiamas pragmatiška, principinga ir vertybėmis pagrįsta užsienio ir saugumo politika, kuria siekiama, jei įmanoma, bendradarbiauti su partneriais ir prireikus veikti pavieniui siekiant Sąjungos strateginio solidarumo ir suverenumo ir kartu taikyti patikimas užsienio politikos priemones, taip pat reformuoti jos sprendimų priėmimo procesą, visų pirma pereinant prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma, nes tai padėtų greitai reaguoti į rimtas saugumo problemas ir užtikrinti taiką, žmonių saugumą, darnų vystymąsi ir demokratiją; atkreipia dėmesį į tai, kad didėjantys JAV įsipareigojimai Indijos ir Ramiojo vandenynų regione turi įtakos Europos saugumui, todėl dar kartą pabrėžia, kad būtina sukurti pajėgią Europos gynybos sąjungą; pabrėžia, kad siekdama bendradarbiauti su partneriais Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir atsižvelgdama į agresyvų Rusijos karą prieš Ukrainą, ES turi stiprinti savo strateginį savarankiškumą, kad galėtų būti veiksminga pasaulinės reikšmės partnerė; todėl remia siekį sukurti greito dislokavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia ES pasiryžimą skatinti atvirą, stabilią ir taisyklėmis grindžiamą regioninio saugumo struktūrą, grindžiamą pagarba demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei, įskaitant saugius jūrų ryšių kanalus, pajėgumų stiprinimą ir sustiprintą jūrų pajėgų veiklą, laikantis JT jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS) nustatytos teisinės sistemos; ragina ES siekti vaisingų dvišalių santykių su partneriais regione, įskaitant Afrikos Indijos ir Ramiojo regiono vandenyno šalis, taip pat glaudžiai bendradarbiauti su kitomis liberaliomis demokratinėmis valstybėmis ir istoriniais sąjungininkais, pvz., NATO, JAV ir Jungtine Karalyste, ypač atsižvelgiant į agresyvų Rusijos karą prieš Ukrainą ir vis ryžtingesnę bei agresyvesnę Kiniją, siekiant geriau spręsti bendras regioninio ir pasaulinio saugumo problemas; pabrėžia, kad reikia skatinti siekti bendro tvarumo ir gerovės tikslo ir stiprinti daugiašališkumą pasitelkiant JT ir kitas tarptautines organizacijas; primena, kad šių vertybių ir principų nesilaikymas arba aiškus jų pažeidimas turėtų neigiamą poveikį ES gyvybiškai svarbiems ekonominiams ir saugumo interesams ir jos dalyvavimui dvišalėse ir regioninėse partnerystėse ir galėtų sukelti sankcijų taikymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina ES visapusiškai pasinaudoti savo, kaip patikimos ir savarankiškos pasaulinės taikos užtikrinimo proceso veikėjos, kuria galima pasitikėti, pozicija ir reputacija augant geopolitinei konkurencijai tarp pasaulinių ir regioninių galių Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; primena, kad ES veiklos Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pridėtinė vertė priklauso nuo jos įvairių civilinės ir karinės pagalbos priemonių, įskaitant gerai išplėtotus nekarinius įnašus; primena, kad ES turi platų diplomatinių išteklių tinklą, kuris palengvina dialogą, tarpininkavimą, konfliktų prevenciją, konfliktų sprendimą, ginklų kontrolę, nusiginklavimą, ginklų neplatinimą ir branduolinį nusiginklavimą, taip pat teisinių sprendimų ir patirties, susijusios su pasitikėjimo stiprinimo priemonių ir priemonių, skirtų kovai su korupcija, nustatymu, kuriais taip pat galima dalytis su geranoriškais partneriais; mano, kad regione būtina stiprinti diplomatinį ir konsulinį valstybių narių tinklą ir ginti ES ir jos valstybių narių vertybes ir interesus; ragina ES glaudžiau susieti savo indėlį į regiono šalis ir diplomatines pastangas su savo vertybėmis ir interesais; ragina ES dėti daugiau pastangų komunikacijos apie Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją srityje ir į įgyvendinimo procesą įtraukti šalis partneres, kad būtų stiprinami santykiai saugumo srityje ir padedama siekti strategijoje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES stiprinti savo įsipareigojimą kartu su savo partneriais iš Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo bei JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 2250,2419 ir 2535 dėl jaunimo, taikos ir saugumo, numatant atitinkamus biudžeto asignavimus veiksmingam įgyvendinimui; pabrėžia moterų dalyvavimo palaikant ir kuriant taiką svarbą ir teigiamą pridėtinę vertę, įskaitant dalyvavimą derybose ir misijose; |
| --- | --- |

8.

Daugiašališkumu grindžiamas strateginis suverenitetas ir taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka

| 9. | mano, kad agresyvus Rusijos karas prieš Ukrainą, kuris yra akivaizdus tarptautinės teisės pažeidimas, taip pat Rusijos atsisakymas naudotis tarpininkų paslaugomis ir vykdyti sąžiningas derybas, kelia didelę grėsmę pasauliniam saugumui, taikai bei stabilumui, taip pat laisvai ir atvirai komunikacijai jūrų, oro, kosmoso ir kibernetinėse srityse, kurios yra labai svarbios taikai ir siekiant išlaikyti regioninius ir pasaulinius prekybos maršrutus; ragina atitinkamas Europos išorės veiksmų tarnybos tarnybas išanalizuoti agresyvaus Rusijos karo prieš Ukrainą poveikį ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono politikai, taip pat galimas regioninio konflikto pasekmes ES ekonominiams ir saugumo interesams, kartu įvertinant, kaip ES galėtų reaguoti į blogėjančią saugumo padėtį Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; reiškia didelį susirūpinimą dėl karo Ukrainoje poveikio Indijos ir Ramiojo vandenynų šalių nacionalinėms ekonomikoms, ypač atsižvelgiant į didėjančias grūdų, energijos ir trąšų kainas; pakartoja, kad ES galėtų atlikti stabilizuojantį vaidmenį regione; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Kinijos greito karinių pajėgų augimo, įskaitant neseniai atskleistus hipergarsinių raketų bandymus, ir jos vis atkaklesnio elgesio, kuriuo siekiama, be kita ko, įgyvendinti savo teritorines pretenzijas Rytų ir Pietų Kinijos jūrose; pabrėžia, kad saugumo požiūriu karštieji taškai ir neišspręstos problemos, pvz., Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos branduolinė programa, pastaruoju metu kylanti įtampa Kinijos ir Indijos pasienyje, demokratijos Honkonge ir Makao represijos, Kinijos negebėjimas laikytis įsipareigojimų pagal nacionalinę ir tarptautinę teisę gerbti žmogaus teises, įskaitant mažumų teises Sindziange, Tibete ir Vidinėje Mongolijoje, ir Kinijos keliamos grėsmės Taivano teritoriniam vientisumui, pasireiškiančios kariniais veiksmais, toliau kelia grėsmę regioniniam saugumui ir stabilumui; smerkia Kinijos vykdomą bauginimo ir manipuliacinių dezinformacijos kampanijų diplomatiją; be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad Kinija vis aktyviau dalyvauja kitose strateginėse arenose, pvz., Indijos vandenyne, Pietų Ramiojo vandenyno ir Okeanijos regione ir Arabijos jūroje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad ankstesnis susiskaldymas susilpnino ES gebėjimą laikytis bendros pozicijos Kinijos atžvilgiu; pabrėžia, kad ES požiūris į Kiniją turi būti vieningas, pragmatiškas, daugialypis ir principingas, apimantis bendradarbiavimą bendro intereso klausimais, darančiais pasaulinį poveikį, pavyzdžiui, kovą su klimato kaita, grindžiamą žmogaus teisėmis ir tarptautine teise, konkurenciją su Kinija, kai ji siūlo ekonomines, politines ir strategines alternatyvas trečiosioms šalims, taip pat kovą su Kinija ir galbūt sankcijų taikymą jai tais klausimais, kuriuose mūsų nuomonės iš esmės skiriasi, pavyzdžiui, saugant ES vertybes, pvz., pagarbą demokratijai ir žmogaus teisėms, ir pasisakant prieš smurtinę agresiją prieš nepriklausomas šalis ir pasmerkiant tokių pažeidimų vykdytojus, įskaitant asmenis, atsakingus už nekaltų civilių gyventojų žudymą karo veiksmais, kaip šiuo metu gali liudyti tarptautinė bendruomenė, žvelgdama į Rusijos veiksmus Ukrainoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina labai savalaikį naują ES ir JAV dialogą dėl Kinijos ir tai, kad pradėtos ES ir JAV konsultacijos dėl Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono, taip pat ragina laikytis koordinuoto požiūrio didinant bendradarbiavimą saugumo klausimais, įskaitant transatlantinį parlamentinį dialogą siekiant daugiašalių institucijų ir regioninių organizacijų stiprinimo, demokratijos rėmimą ir demokratinio atsparumo didinimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir už jo ribų; palankiai vertina JAV ketinimą stiprinti regiono stabilumą, atsparumą ir saugumą; labai palankiai vertina tvirtą transatlantinės bendruomenės vienybę reaguojant į agresyvų Rusijos karą prieš Ukrainą ir mano, kad tai labai aiškus ženklas visam pasauliui, kad esame įsipareigoję puoselėti mūsų vertybes ir esame pasirengę jas ginti, jei būtų bandymų jas pulti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į neseniai sudarytą AUKUS trišalį saugumo paktą; apgailestauja, kad šiame procese nebuvo išankstinių konsultacijų, ir pakartotinai išreiškia savo solidarumą su Prancūzija; tvirtai laikosi nuomonės, kad abipusiu pasitikėjimu ir konsultavimusi grindžiami tvirti ES ir Australijos santykiai yra svarbūs regiono stabilumui ir kad jie turėtų būti toliau plėtojami ir jiems neturėtų daryti įtakos AUKUS pakto sudarymas; mano, kad AUKUS ir QUAD yra svarbios regioninės saugumo struktūros dalys, ir pabrėžia, kad veiksmingam regioniniam saugumui užtikrinti būtinas atviras ir įtraukus dialogas, kuriame dalyvautų atitinkami regioniniai, susiję regionams nepriklausantys ir tarptautiniai veikėjai; todėl ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu su atitinkamais partneriais išnagrinėti galimybes užmegzti nuolatinį dialogą su AUKUS ir atstovauti QUAD narių susitikimuose, taip pat ir nekarinėse srityse, pvz., klimato kaitos, technologijų, sveikatos ir prekybos srityse, siekiant suderinti pastangas ir stiprinti mūsų atitinkamų strategijų Indijos ir Ramiojo vandenynų regione sinergiją; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ir stiprinti ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimo sistemą, įskaitant užsienio ir saugumo politiką; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinė Karalystė iki šiol nepareiškė susidomėjimo tokiu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia esminį glaudesnių sąsajų vaidmenį ES ir jos valstybių narių geopolitiniuose santykiuose, ir palankiai vertina 2021 m. gruodžio mėn. pristatytą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl strategijos „Global Gateway“, kuria siekiama tvaraus bendradarbiavimo su bendramintėmis valstybėmis ir naudotis švelniosiomis galiomis Europos vertybėms propaguoti ir tvirtoms bei tvarioms partnerystėms užtikrinti; mano, kad ši iniciatyva galėtų būti patraukli Kinijos glaudesnių sąsajų strategijos alternatyva ES partneriams Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir už jo ribų; pabrėžia bendradarbiavimo glaudesnių sąsajų srityje svarbą, kad ES ir Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas galėtų sėkmingai įveikti naujas saugumo problemas, įskaitant kibernetinį saugumą, skaitmeninį sujungiamumą, ypatingos svarbos infrastruktūrą ir mano, kad jis taip pat turėtų apimti pastangas užtikrinti visuotinės interneto infrastruktūros saugumą, įskaitant povandeninius kabelius; pabrėžia, kad svarbu stiprinti klimato saugumą ir tvarų vystymąsi investuojant į sujungiamumą; ragina skubiai įgyvendinti šią strategiją Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, be kita ko, įgyvendinant konkrečius ir gerai matomus projektus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad parengus ES strateginiame kelrodyje Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas įvardytas kaip strategiškai ES svarbus regionas, kartu nustatant konkrečius tikslus, kurių siekiama šiame regione, ir būtinus pajėgumus jiems pasiekti, remiantis bendru grėsmės įvertinimu; pabrėžia, kad norėdama būti patikima saugumo veikėja regiono ir tarptautiniu mastu, ES turi toliau dėti daugiau bendrų pastangų plėtojant pajėgumus, ypač jūrų srityje, daugiausia dėmesio skiriant strateginės svarbos projektams; rekomenduoja toliau plėtoti ES ir NATO bendradarbiavimą siekiant reaguoti į saugumo problemas, susijusias su Indijos ir Ramiojo vandenynų regionu, kaip nurodyta ES strateginiame kelrodyje; |
| --- | --- |

15.

Partnerysčių su regioninėmis organizacijomis ir demokratinėmis šalimis stiprinimas

| 16. | pakartoja, kad esamų partnerysčių su regioniniais veikėjais stiprinimas ir naujų partnerysčių kūrimas yra labai svarbus strategijos bruožas; pabrėžia, kad vieningi ES ir jos tradicinių sąjungininkų veiksmai regione yra labai svarbūs siekiant stabilumo; palankiai vertina tai, kad ES planuoja intensyvinti dialogą su partneriais saugumo ir gynybos klausimais, be kita ko, kovos su terorizmu, kibernetinio saugumo, ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo, pajėgumų stiprinimo, hibridinių grėsmių, jūrų saugumo ir kovos su kišimusi bei dezinformacija klausimais, visų pirma dalijantis geriausia patirtimi, gerinant strateginę komunikaciją ir renkant įrodymus, siekiant pagerinti kolektyvinį priskyrimą ir sankcijas, stiprinti klimato saugumą ir reagavimą į krizes, taip pat užtikrinti veiksmingą daugiašalį atsaką į COVID-19 krizę ir būsimas pasaulines sveikatos krizes, taip pat dialogus kosmoso ir jūrų saugumo klausimais; taip pat palankiai vertina tai, kad ES siunčia karo konsultantus į ES delegacijas regione, kaip ji tai padarė Kinijoje ir Indonezijoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į ilgalaikį ES ir ASEAN bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais ir palankiai vertina tai, kad neseniai išplėsti dvišaliai santykiai siekiant strateginės partnerystės; pakartoja savo tvirtą įsipareigojimą remti svarbų ASEAN vaidmenį ir įtraukią daugiašalę struktūrą; ragina ES įtvirtinti ir išplėsti savo veiklą regione stiprinant bendradarbiavimą su ASEAN ir jos narėmis; ragina ASEAN įtraukti ES į ASEAN gynybos ministrų susitikimą „Plus“ ir į Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą; pabrėžia esminį parlamentinės diplomatijos vaidmenį stiprinant demokratiją ir užtikrinant žmogaus teises regione ir todėl ragina įsteigti ES ir ASEAN parlamentinę asamblėją ir vykdyti daugiau reguliarių parlamentinių susitikimų su regiono atstovais, be kita ko, per 2022 m. 45-mečio proga rengiamą aukščiausiojo lygio susitikimą Briuselyje; pabrėžia, kad ES turėtų apsvarstyti galimybę imtis pajėgumų stiprinimo priemonių su ASEAN tokiose srityse kaip civilinių konfliktų prevencija, tarpininkavimas, taikos kūrimas ir susitaikymas, be kita ko. dėl tokių priemonių bendradarbiaujant su kitais regioniniais partneriais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | labai palankiai vertina glaudų bendradarbiavimą su Australija, Japonija, Korėjos Respublika ir Naująja Zelandija reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą ir palankiai vertina glaudų ES ir šių keturių šalių veiksmų derinimą nustatant sankcijas Rusijai ir Baltarusijai už jų neteisėtus ir nežmoniškus veiksmus; palankiai vertina dialogo tarp NATO ir jos keturių partnerių Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione, t. y. Australija, Japonija, Korėjos Respublika ir Naująja Zelandija, sustiprinimą siekiant spręsti kompleksinius saugumo klausimus ir visuotinius uždavinius bei didinti abipusį informuotumą apie saugumo pokyčius euroatlantiniame bei Indijos ir Ramiojo vandenynų regionuose, ypač NATO Šiaurės Atlanto Tarybos (ŠAT) ir šių keturių Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono šalių ambasadorių susitikimus, kitaip vadinamus formatu „NAC+4“; ragina ES plėtoti panašų dialogą su keturiomis partnerėmis Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad prioritetinėse bendradarbiavimo su partneriais srityse daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama pajėgumų stiprinimui, hibridinėms grėsmėms, ginklų neplatinimui ir reagavimui į krizes, kibernetinei gynybai, civiliniam pasirengimui ir JT moterų, taikos ir saugumo darbotvarkei; ragina NATO pasinaudoti savo 2030 m. svarstymų procesu, kad būtų stiprinamas bendradarbiavimas su partneriais, siekiant ginti bendras vertybes, stiprinti demokratiją regione, didinti atsparumą ir propaguoti tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamą tvarką, kartu užtikrinant didesnį politikos Kinijos atžvilgiu nuoseklumą, visapusiškai gerbiant Europos Sąjungos sprendimų priėmimo ir veiksmų savarankiškumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina projektą „Bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija didinimas“ ir ragina remiant jo įgyvendinimą reguliariai keistis informacija ir rengti mokomąsias keliones karininkams, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tarpusavio supratimui ir skatinamas bendras strateginis požiūris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | dar kartą pabrėžia gerai įtvirtintos ES ir Japonijos strateginės partnerystės svarbą ir pabrėžia mūsų partnerystę saugumo, gynybos ir junglumo srityse; pažymi, kad Japonija yra vienintelė Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerė, konkrečiai paminėta ES strateginiame kelrodyje; palankiai vertina 2022 m. gegužės 12 d. vykusio 28-ojo ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, kuriose vadovai dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti bendradarbiavimą siekiant laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono, grindžiamo bendromis vertybėmis ir regionui skirtų strategijų papildomumu; pažymi, kad Japonija tradiciškai kaupė patirtį ir žinias apie bendradarbiavimą su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis; todėl ragina ES stiprinti bendradarbiavimą su Japonija siekiant veiksmingai stiprinti bendradarbiavimą jūrų saugumo srityje regione, ypač su ASEAN; labai džiaugiasi Japonijos dalyvavimu telkiant tarptautines kovos su piratavimu pastangas Adeno įlankoje, vykdant bendras pratybas su EUNAVFOR operacija ATALANTA; ragina abi partneres stiprinti bendradarbiavimą jūrų saugumo srityje ir toliau plėtoti bendradarbiavimą pagal BSGP tokiose srityse kaip žvalgyba, pajėgumų stiprinimas ir kibernetinis saugumas; palankiai vertina ES ir Japonijos prisiimtą įsipareigojimą intensyvinti konsultacijas nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo srityje ir, atsižvelgiant į karą Ukrainoje, toliau skatinti stiprinti Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo; ragina ES ir Japoniją toliau plėsti konsultacijas hibridinių grėsmių srityje, įskaitant dialogus dėl kovos su dezinformacija ir valstybinių ir nevalstybinių subjektų kišimusi; labai palankiai vertina glaudų Japonijos bendradarbiavimą ir pozicijų suderinimą su ES ir JAV reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą bei sankcijų skyrimą reaguojant į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; palankiai vertina tai, kad greitai pradėtas ES ir Japonijos bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas siekiant išlaikyti pasaulinių energijos rinkų stabilumą, ir reiškia padėką už Japonijos parodytą solidarumą aprūpinant ES suskystintomis gamtinėmis dujomis prieinamomis kainomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina ES toliau plėtoti savo strateginę partnerystę su Indija; todėl palankiai vertina ES ir Indijos įsipareigojimus saugumo ir gynybos srityje ir neseniai pradėtą dialogą dėl jūrų saugumo; ragina abi šalis toliau stiprinti operatyvinį bendradarbiavimą jūroje, įskaitant bendras karinio laivyno pratybas ir lankymąsi uostuose, taip pat veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti ir užtikrinti jūrų ryšių linijas, taip pat vykdant neseniai užmegztą ES ir Indijos partnerystę junglumo srityje; be to, ragina ES ir Indiją didinti abipusį bendradarbiavimą ir diskusijas, siekiant sustiprinti informuotumą apie padėtį jūrų srityje Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; palankiai vertina balandžio 24–25 d. vykusį Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen vizitą į Indiją; pabrėžia, kad tai yra teigiamas žingsnis siekiant stiprinti būsimas partnerystes ir stiprinti dvišalį bendradarbiavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; pažymi, kad Indija yra viena iš pagrindinių partnerių plėtojant jūrų saugumo aplinką; pakartoja, kad Centrinės ir Pietų Azijos stabilizavimas turėtų būti pirminis ES ir Indijos bendradarbiavimo tikslas; apgailestauja dėl to, kad Indijos vyriausybė aiškiai nepasmerkė neteisėto Rusijos karo prieš Ukrainą, ir ragina Indijos vyriausybę persvarstyti savo poziciją atsižvelgiant į tai, kad Rusija akivaizdžiai pažeidė tarptautinę teisę; ragina Indiją, kaip didžiausią pasaulyje demokratiją, nelikti nuošalyje tuo metu, kai yra brutaliai puolama Ukraina, viena iš didžiausių Europos demokratinių valstybių, ir ragina Indijos vyriausybę pasisakyti prieš nekaltų civilių gyventojų žudymą ir Vladimiro Putino vykdomus revizionistinius ir žiaurius veiksmus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos ir Australijos ryšiai turi gilias istorines šaknis ir žmogiškuosius saitus, taip pat juos palaikant vadovaujamasi bendromis vertybėmis ir principais, tokiais kaip taika, saugumas ir pagarba demokratijai, žmogaus teisėms, lyčių lygybei ir teisinei valstybei, įskaitant tarptautinę teisę; palankiai vertina teigiamus pastarojo dešimtmečio pokyčius ES ir Australijos bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje ir Australijos dalyvavimą ES krizių valdymo operacijose; ragina abi partneres toliau stiprinti koordinavimą ir sinergiją siekiant skatinti saugumą ir stabilumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, įskaitant laivybos laisvę, ir pradėti diskusijas siekiant nustatyti būsimo bendradarbiavimo su saugumu ir gynyba susijusiais klausimais bendrų interesų sritis; vis dėlto pažymi, kad tarpusavio pasitikėjimą paveikė konsultavimosi ir informacijos apie AUKUS susitarimą trūkumas; išreiškia norą ateityje palaikyti gerą tarpusavio bendradarbiavimą gynybos srityje; labai palankiai vertina glaudų Australijos bendradarbiavimą ir prisijungimą prie ES ir JAV reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą bei sankcijų skyrimą reaguojant į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia susirūpinimą dėl neseniai sudaryto Kinijos saugumo susitarimo su Saliamono Salomis, kuris gali turėti įtakos Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono saugumui; pabrėžia, kad galimas Kinijos karinio jūrų laivyno buvimas Saliamono Salose gali trukdyti Australijai tiek prekybos, tiek kariniais tikslais patekti į jūrų kelius; pabrėžia, kad laivybos laisvė Indijos ir Ramiojo vandenynų vandenyse yra labai svarbi pasaulinei ir regioninei taikai, užtikrinant strateginius ES ir jos partnerių interesus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina gerą ES ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimą, įskaitant bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, ir įspėja, kad Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos (KLDR) branduolinė veikla kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, taip pat visuotinio nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo pastangoms; griežtai smerkia nuo 2022 m. pradžios suintensyvėjusias KLDR provokacijas, be kita ko, gegužės 12 d. įvykdytą trijų trumpojo nuotolio balistinių raketų paleidimą iš Sunano rajono Pchenjane, taip pat gegužės 25 d. KLDR įvykdytą trijų balistinių raketų paleidimą po JAV prezidento Joe Bideno išvykimo iš Korėjos Respublikos; apgailestaudamas pažymi, kad šiais metais tai 17-asis ženklus ginklų bandymas; pabrėžia itin svarbų Korėjos Respublikos vaidmenį remiant pastangas visiškai, patikimai ir negrįžtamai atsisakyti KLDR branduolinių ir balistinių raketų programų; ragina vyriausiąjį įgaliotinį ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją bei valstybes nares naudotis savo patikimu statusu ir žiniomis ir aktyviai prisidėti prie šių pastangų, įskaitant pagalbą taikiai ir diplomatiniais būdais išsprendžiant konfliktą su KLDR, glaudžiai bendradarbiaujant su mūsų tarptautiniais partneriais; griežtai smerkia KLDR vykdomus balistinių raketų ir branduolinių ginklų bandymus bei kitą su branduolinių ginklų platinimu susijusią veiklą; ragina KLDR greitai pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT), taip pat vėl pradėti laikytis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) visapusiškų saugos garantijų susitarimo, taip pat taikant jos papildomą protokolą; pabrėžia, kad ES ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimas kibernetinio saugumo srityje parodė, kad tai veiksminga priemonė sprendžiant grėsmes, susijusias su kibernetiniais išpuoliais, kuriuos vykdo KLDR ir kitos regiono šalys; ragina ES ir Korėjos Respubliką toliau dėti daugiau bendrų pastangų kovojant su elektroniniais nusikaltimais ir kuriant atsparią infrastruktūrą; kviečia ES ir Korėjos Respubliką stiprinti savo bendradarbiavimą kosmoso politikos ir technologijų srityse; labai palankiai vertina glaudų Korėjos Respublikos bendradarbiavimą ir prisijungimą prie ES ir JAV reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą bei sankcijų skyrimą reaguojant į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laiko Taivaną pagrindiniu partneriu ir demokratiniu sąjungininku Indijos ir ramiojo vandenynų regione ir tvirtai remia jo demokratijos kryptį; pabrėžia glaudžią ES paramą ir draugystę su Taivanu ir, be kita ko, atsižvelgdamas į Rusijos karą prieš Ukrainą, griežtai atmeta bet kokį Kinijos propagandos mėginimą parodyti Rusijos karo Ukrainoje ir bendros saugumo padėties Taivane panašumus, kadangi šios situacijos labai skiriasi tiek istoriškai, tiek analizuojant Taivano vaidmenį regione ir pasaulyje; palankiai vertina teigiamą Taivano vaidmenį skatinant taiką ir saugumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir ypač Taivano sąsiauryje; pabrėžia poreikį glaudžiau bendradarbiauti su panašių pažiūrų partneriais taikai ir stabilumui Taivano sąsiauryje palaikyti; pakartoja, kad santykiai su Kinija ir Taivanu turėtų būti plėtojami konstruktyviai rengiant dialogus, nė vienai pusei nenaudojant prievartos arba destabilizavimo taktikos; pažymi prieštaraujantis bet kokiems vienašališkiems veiksmams, kurie gali pakenkti Taivano sąsiaurio status quo, ir pakartoja, kad bet kokie santykiai abiejose sąsiaurio pusėse negali prieštarauti Taivano piliečių valiai; ragina ES stiprinti esamą partnerystę su Taivanu, kad būtų propaguojamos tokios bendros vertybės kaip demokratija, žmogaus teisės, teisinė valstybė ir geras valdymas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, bendradarbiauti tokiose srityse kaip saugios jūrų linijos ir atvira bei saugi oro erdvė, taip pat dėti bendras pastangas kovojant su klimato kaita; remia glaudesnį atitinkamų Europos ir Taivano agentūrų, NVO ir mokslinių institutų bendradarbiavimą ir dar kartą nurodo, kad remia Taivano, kaip nario stebėtojo, dalyvavimą tarptautinėse organizacijose, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją; labai palankiai vertina glaudų Taivano bendradarbiavimą ir prisijungimą prie ES ir JAV reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą bei sankcijų skyrimą reaguojant į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina teigiamą Naujosios Zelandijos vaidmenį palaikant taiką ir saugumą regione; palankiai vertina tai, kad ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarime dėl santykių ir bendradarbiavimo labai daug dėmesio skiriama kovai su masinio naikinimo ginklų platinimu ir kovai su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, be kita ko, sprendžiant susilpnėjusio ekonominio atsparumo, kuris yra pagrindinis saugumo rizikos veiksnys, klausimus; palankiai vertina Naujosios Zelandijos indėlį į ES misijas, pvz., EUNAVFOR operaciją ATALANTA; palankiai vertina neseniai Jungtinio komiteto priimtą sprendimą išnagrinėti tolesnes galimybes stiprinti bendradarbiavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, visų pirma jūrų saugumo srityse, ir aktyviau keistis informacija apie kovą su terorizmu, smurtiniu ekstremizmu ir teroristiniu turiniu internete, taip pat užsienio šalių kišimusi ir dezinformacija; tikisi bendradarbiauti siekiant, kad regione būtų laikomasi tarptautinės teisės; labai palankiai vertina glaudų Naujosios Zelandijos bendradarbiavimą ir prisijungimą prie ES ir JAV reaguojant į Rusijos karą prieš Ukrainą bei sankcijų skyrimą reaguojant į šį akivaizdų tarptautinės teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES stiprinti bendradarbiavimą su Ramiojo vandenyno valstybėmis pasitelkiant Ramiojo vandenyno salų forumą ir naują ES ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos (AKRVO) susitarimą; siūlo, kad naujoji ES ir AKRVO jungtinė parlamentinė asamblėja ir ypač jos ES ir Ramiojo vandenyno regioninė parlamentinė asamblėja būtų įtrauktos į ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategiją; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia svarbų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerių indėlį į ES BSGP misijas ir operacijas pagal su Australija, Naująja Zelandija, Korėjos Respublika ir Vietnamu sudarytus susitarimus dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų ir galimą šio indėlio pagerinimą ir ragina su demokratinėmis šalimis partnerėmis sudaryti tolesnius susitarimus dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų; remia Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerių pastangas stiprinti savo taikos palaikymo pajėgumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina ES pakviesti panašių pažiūrų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerius dalyvauti atrinktuose nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo projektuose, su sąlyga, kad trečiųjų šalių dalyvavimas būtų išimtinis ir sprendimas būtų priimamas kiekvienu konkrečiu atveju remiantis sutartomis politinėmis, materialinėmis ir teisinėmis sąlygomis; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas galėtų būti strateginiu ES interesu, be kita ko, kalbant apie techninių žinių ar papildomų pajėgumų teikimą, ir galėtų pagerinti sąveikumą ir sanglaudą ypač strateginių partnerių, tokių kaip Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono demokratinės šalys, atveju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina 2022 m. gegužės 14 d. paskelbtą Didžiojo septyneto šalių užsienio reikalų ministrų pareiškimą, kuriame pabrėžiama, kad svarbu išlaikyti laisvą ir atvirą Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną, kuris būtų įtraukus ir pagrįstas pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, demokratijos principų, teritorinio vientisumo bei taikaus ir įtraukaus ginčų sprendimo vertybėmis; tvirtai remia Didžiojo septyneto šalių įsipareigojimą siekti šio tikslo apsaugant ir propaguojant taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, gerinant regionų junglumą ir didinant nacionalinį atsparumą; |
| --- | --- |

30.

Laisvė naudotis bendrais pasauliniais ištekliais. Esminis ES bei Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono santykių pagrindas

Jūrų saugumo aspektas

| 31. | pabrėžia, kad jūrų saugumas ir laivybos laisvė, kuri turi būti užtikrinta pagal tarptautinę teisę ir ypač Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), yra vieni iš pagrindinių iššūkių Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina ES imtis daugiau išorės veiksmų, visų pirma dėti diplomatines pastangas, siekiant didinti teisės viršenybę jūroje, taip stiprinti bendradarbiavimą jūrų srityje su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis; ragina visas valstybes, kurios to nepadarė, skubiai ratifikuoti UNCLOS; taip pat palankiai vertintų sistemingų ir suderintų programų, įskaitant bendras pratybas, lankymąsi uostuose ir kovos su piratavimu pastangas, kuriomis būtų skatinama jūrų diplomatija ir prisidedama prie regioninio jūrų saugumo, kūrimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES ir jos valstybes nares koordinuotai ir savarankiškai didinti savo jūrinius pajėgumus regione, be kita ko, ieškant būdų, kaip užtikrinti nuolatinį ir patikimą Europos jūrų laivyno buvimą Indijos vandenyne; pabrėžia, kad reikia didinti ES pajėgumą veiksmingai užtikrinti jūrų saugumą ir pabrėžia būtinybę diskutuoti ir priimti sprendimus dėl svarbiausių ir skubiausių uždavinių, kurie gali būti realiai sprendžiami padedant ES ir glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais regione, įskaitant laivų ir įgulų apsaugą, atrankos; pabrėžia, kad Prancūzija yra vienintelė valstybė narė, turinti nuolatos dislokuotas karines pajėgas Indijos vandenyne; palankiai vertina tai, kad Nyderlandai ir Vokietija į šį regioną atsiuntė fregatas; pabrėžia, kad ateityje galėtų būti surengta daugiau karinio laivyno misijų, įskaitant ES lygmens misijas, įtvirtintų koordinuotame ir visapusiškame požiūryje į regioninį saugumą; palankiai vertina bendras karines pratybas, kurias iki šiol EUNAVFOR ATALANTA vykdė su Japonija, Korėjos Respublika, Indija, Vietnamu, Omanu ir Džibučiu, ir skatina stiprinti tokias bendras pratybas; pabrėžia, kad EUNAVFOR ATALANTA tenka svarbus jūrų diplomatijos vaidmuo; palankiai vertina jos stiprų indėlį į regioninį saugumą Indijos vandenyne, visų pirma sėkmingai apsaugant Pasaulio maisto programos laivus ir pažabojant piratavimą, ir palankiai vertina sąveiką su EUCAP Somalia ir EUTM Somalia misijomis; taip pat giria bendradarbiavimą su Naująja Zelandija ir JAV kariniu jūrų laivynu ir darbą, atliktą kartu su NATO operacija „Ocean Shield“ ir operacija AGENOR – Europos vadovaujamos informuotumo apie padėtį jūroje Ormūzo sąsiauryje (EMASOH) iniciatyvos kariniu komponentu; ragina jūrines valstybes nares sustiprinti savo karininių laivynų pajėgumus, siekiant sustiprinti ES buvimą ir matomumą jūros sektoriuje pasaulio mastu, ir ragina ES išplėsti EUNAVFOR ATALANTA geografinę aprėptį, įtraukiant daugiau Indijos vandenyno; ragina valstybes nares, kurios jau padidino savo karinio laivyno pajėgų aktyvumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, koordinuoti savo veiksmus ES forumuose; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai priimtą Užsienio reikalų tarybos sprendimą pradėti įgyvendinti koordinuoto jūrinio buvimo koncepciją Indijos vandenyno šiaurės vakarų dalyje nustatant svarbią jūrų zoną, apimančią jūrų zoną nuo Ormūzo sąsiaurio iki Pietų atogrąžos ir nuo Raudonosios jūros šiaurinės dalies link Indijos vandenyno vidurio, remiantis valstybių narių atskirais ištekliais; ragina kurti stiprias sinergijas su EUNAVFOR ATALANTA; palankiai vertina greitą EUTM Mozambique inicijavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad veiksmingam jūrų saugumui užtikrinti reikia platesnės jūrų stabilumo vizijos, atsižvelgiant į sausumoje esančias korupcijos, teisės viršenybės problemas, pagrindines neteisėtos žvejybos, neteisėtos prekybos narkotikais, ginklais ir žmonėmis bei piratavimo priežastis ir komercinės bei pramoninės jūrinės veiklos poveikį aplinkai, įskaitant iškastinio kuro gavybą; ragina ES šias problemas spręsti imantis tradiciškesnių jūrų saugumo priemonių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina bendrą jūrų laivyno veiklą ir ragina ES bei Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerius toliau remtis esamomis jūrų srities bendradarbiavimo sistemomis; ragina ES ir jos partnerius įvertinti poreikį nustatyti stebėsenos sistemą dėl tarptautinės jūrų laivininkystės teisės pažeidimų Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; pabrėžia ES dalyvavimo regioninio bendradarbiavimo forumuose, pvz., ES ir ASEAN aukšto lygio dialoge dėl bendradarbiavimo jūrų saugumo srityje, Azijos ir Europos susitikime ir ASEAN regioniniame forume, pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES papildyti savo buvimą jūrose sustiprintomis jūrinių pajėgumų stiprinimo programomis, skirtomis panašių pažiūrų partneriams, be kita ko, toliau įgyvendinant CRIMARIO I ir II projektus, kurie yra ES svarbiausių jūrinių kelių programos dalis, ir plečiant bendradarbiavimą veiksmų, kuriais siekiama didinti informuotumą apie jūrų sritį ir keitimąsi informacija, srityje; ragina ES įvertinti galimybę išplėsti CRIMARIO geografinę aprėptį įtraukiant pietinį Ramiojo vandenyno regioną; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad žvejybos valdymas yra svarbus jūrų aplinkos aspektas; ragina Sąjungą ir toliau skatinti regiono vandenynų valdymą ir tvarų jūrų išteklių vartojimą, įgyvendinant bendradarbiavimo tausios žuvininkystės srityje susitarimus ir dalyvaujant regioninės žvejybos organizacijose; ragina ES stiprinti savo bendradarbiavimą su panašių pažiūrų tarptautiniais partneriais siekiant kovoti su peržvejojimu, pertekliniais pajėgumais ir neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir sistemingai įtraukti žvejybos valdymą į dialogų jūrų saugumo klausimais su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais darbotvarkę; primygtinai ragina ES ir toliau skatinti žvejų gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, laikantis Tarptautinės darbo organizacijos standartų ir konvencijų; prašo Komisijos atnaujintame Komunikate dėl tarptautinio vandenynų valdymo, kurį planuojama parengti 2022 m., skirti išskirtinį dėmesį saugumo ir gynybos klausimams; |
| --- | --- |

36.

Technologijų, kibernetinės erdvės, oro erdvės ir kosmoso aspektas

| 37. | pabrėžia informacijos ir kibernetinio saugumo, kaip pasaulinės ekonomikos ypatingos svarbos infrastruktūros dalies ir demokratinių valstybių apsaugos nuo dezinformacijos ir piktavališkų išpuolių, svarbą; palankiai vertina ES pastangas toliau stiprinti bendradarbiavimą kovos su kibernetiniu nusikalstamumu ir kibernetinio atsparumo pajėgumų stiprinimo srityje, skirtą partneriams regione; ragina ES ir Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono partnerius stiprinti bendradarbiavimą kovos su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant dezinformacijos kampanijas, srityje; pabrėžia, kad ES turi koordinuoti veiksmus su panašių pažiūrų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais kolektyvinio priskyrimo ir dalijimosi įrodymais ir žvalgybos informacija mechanizmų, kuriais remiantis būtų skiriamos kibernetinės sankcijos, klausimais; ragina ES ir NATO suderinti savo atitinkamas strategijas, kuriomis siekiama tinkamai reaguoti į regione vykdomus kibernetinius išpuolius; ragina Tarybą ir Komisiją spręsti dezinformacijos problemą panašiu būdu, kokiu sprendžiama dezinformacijos, sklindančios iš ES rytinio flango, problema; siūlo įsteigti nepriklausomą ES strateginės komunikacijos centrą, skirtą Indijos ir Ramiojo vandenyno regionui, kuriame dirbtų specialieji darbuotojai ir kuriam būtų skiriami ištekliai kaip ES delegacijos regione daliai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina pradėtą ES ir daugelio Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerių bendradarbiavimą kibernetinio saugumo ir gynybos srityse; ragina ES paspartinti ES kibernetinės diplomatijos tinklo, kurio tikslas – skatinti kibernetinio saugumo normas ir teisines sistemas regione, kūrimą; ragina ES ir panašių pažiūrų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalis skatinti taisyklėmis grindžiamą, laisvą, atvirą ir saugią kibernetinę erdvę ir stiprinti tarptautinį kibernetinės srities reglamentavimą, be kita ko, įgyvendinant Budapešto konvenciją, ir skatinti iniciatyvas pagal Jungtinių Tautų programą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ES plėtoti regionines ir pasaulines partnerystes su ypatingos svarbos technologijų regiono demokratinėmis šalimis gamintojomis, stengiantis dirbti siekiant sudaryti pasaulinį technologijos demokratijų, siekiant nustatyti sąžiningas, atviras ir vertybėmis grindžiamas normas ir standartus dėl taisyklėmis pagrįsto, etiško ir į žmogų orientuoto technologijų naudojimo, atsižvelgiant į atskirų naudotojų privatumą, visų pirma dėl dirbtinio intelekto ir interneto valdymo; ragina ES ir Indijos ir Ramiojo vandenyno šalis glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus reaguojant į galimą įtampą pasaulinėse tiekimo grandinėse, kylančią dėl tarptautinių sankcijų Rusijos įmonėms ir ekonomikos sektoriams, ir ją švelninant; ragina stiprinti bendradarbiavimą su demokratinėmis Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis partnerėmis kuriant pasaulines normas dėl dirbtinio intelekto naudojimo kariniais tikslais ir visuotinio visiško autonominių ginklų sistemų uždraudimo; skatina taikyti koordinuotą, Europos lygmens strateginį požiūrį į regioną siekiant užtikrinti ypatingos svarbos technologijų ir medžiagų tiekimą bei stiprinti demokratiškų partnerių galimybę jas gaminti; ragina taikyti griežtus reikalavimus, tiek politinius, tiek techninius, dėl tokių technologijų pirkimo iš nedemokratinių valstybių regione, tokių kaip Kinija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina užtikrinti vienodą ir nekliudomą prieigą prie oro erdvės visapusiškai laikantis tarptautinės teisės; pritaria įsipareigojimui užtikrinti atvirą prieigą ir laisvą judėjimą įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip ES ir ASEAN išsamus oro susisiekimo susitarimas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia didėjančią tarptautinio bendradarbiavimo ir saugumo kosmoso srityje aspekto svarbą; reiškia susirūpinimą dėl padidėjusio ginklų kosmose kūrimo ir platinimo, dėl kurio auga ginklavimosi lenktynių pavojus; pabrėžia poreikį stiprinti regioninį ir visuotinį bendradarbiavimą ir dialogą kosmoso reikalų srityje, be kita ko, pasitelkiant Jungtinių Tautų kosmoso reikalų biurą, kaip priemonę deeskaluoti įtampą ir užkirsti kelią ginklavimuisi kosmose; ragina ES stiprinti sėkmingą bendradarbiavimą su Korėjos Respublika ir Japonija kosmoso politikos ir technologijų srityje ir pradėti bendradarbiavimą su kitais regioniniais partneriais su kosmosu susijusių įgūdžių ir technologijų srityje; |
| --- | --- |

41.

Netradiciniai saugumo srities uždaviniai

| 42. | pabrėžia, kad kova su smurtiniu ekstremizmu ir propaganda yra bendras ES ir Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalių ir tarptautinės bendruomenės interesas; ragina ES kurti smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo (PCVE) projektą, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama stiprinti atsparumą smurtiniam ekstremizmui, pvz., vieningą platformą kovai su ekstremizmu Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina ES ir panašių pažiūrų Indijos ir Ramiojo vandenyno partnerius stiprinti kovos su terorizmu žvalgybos tarnybų bendradarbiavimą, be kita ko, intensyvinant akademinius mainus; pabrėžia, kad reikia toliau skatinti Europolo ir Aseanapolo bendradarbiavimą, taip pat Europolo ir nacionalinių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis gerąja patirtimi ir žiniomis tokiose svarbiose interesų srityse kaip kova su terorizmu, kova su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, neteisėta prekyba ginklais ir neteisėtu migrantų gabenimu; primena, kad prekyba žmonėmis Indijos ir Ramiojo vandenynų regione išlieka iššūkiu; ragina ES padėti regioniniams partneriams įgyvendinti JT protokolą dėl prekybos žmonėmis bei regionines iniciatyvas, tokias kaip ASEAN konvencija dėl kovos su prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina glaudžiau bendradarbiauti su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis sprendžiant su saugumu susijusias problemas, kurios kyla iš Afganistano po to, kai jame valdžią perėmė Talibanas, įskaitant terorizmą, neteisėtą prekybą narkotikais ir žmonėmis, ir taip pat spręsti humanitarinę krizę ir kovoti su grėsmėmis žmonių saugumui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad branduolinių ginklų platinimo rizika ir greitas naujų technologiškai pažangių branduolinių pajėgumų ir raketų technologijų kūrimas ir dislokavimas Indijos ir Ramiojo vandenynų regione tebėra pagrindinės regioninio ir pasaulinio saugumo problemos; reiškia didelę susirūpinimą vykdomu nusiginklavimo ir ginklų kontrolės struktūros menkinimu; primygtinai ragina ES ir panašių pažiūrų šalis partneres didinti bendradarbiavimą dėl branduolinio saugumo, apsaugos ir branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų neplatinimo ir remti sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą bei jos visuotinį taikymą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; ragina ES koordinuoti veiksmus su panašių pažiūrų partneriais vykdant intensyvią diplomatiją su Kinija, atsižvelgiant į vykstantį jos branduolinių arsenalo, įskaitant hipergarsines branduolines raketas, modernizavimą, kad būtų pasiektas visuotinis naujas ginklų kontrolės režimas ir veiksminga nusiginklavimo ir neplatinimo struktūra, visų pirma kiek tai susiję su galimu Vidutinio nuotolio branduolinių pajėgų sutarties ir naujos strateginės ginkluotės mažinimo sutarties, kuri baigs galioti 2026 m., tęsimu, siekiant apsaugoti ES ir tarptautinius saugumo interesus; ragina išlaikyti esamas tarptautines nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutartis ir priemones ir jų laikytis; ragina valstybes, nepriklausančias Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties sistemai ir turinčias branduolinių ginklų susilaikyti nuo bet kokių karinių branduolinių technologijų platinimo ir tapti Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šalimis; giria ES cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinės gynybos (ChBRB) rizikos mažinimo kompetencijos centrų iniciatyvą, finansuojamą pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, ir ragina Europos išorės veiksmų tarnybą toliau stiprinti mūsų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerių mokymus ir gebėjimų stiprinimą; remia Sutartį dėl Pietryčių Azijos zonos be branduolinių ginklų (SEANWFZ), sukuriančią regioną be branduolinių ginklų ir kitų masinio naikinimo ginklų, ir visų pirma siekiant padaryti pažangą branduolinių ginklų nusiginklavimo srityje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad klimato kaita daro labai didelį poveikį Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui, dėl kurio kyla rimtų saugumo pavojų; ragina ES partnerius Indijos ir Ramiojo vandenynų regione aktyviau kovoti su klimato kaita vadovaujantis Paryžiaus susitarimo tikslais ir ragina ES remti šiuos partnerius mažinant išmetamą teršalų kiekį ir įgyvendinant klimato kaitos švelninimo priemones, taip pat didinti jų pajėgumus vertinant, numatant ir valdant su klimato kaita susijusio saugumo riziką; ragina, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų strategijos bendradarbiavimo darbotvarkėje ES pagrindinį dėmesį skirtų su klimato kaita susijusiai saugumo rizikai ir visapusiškai įgyvendintų ES gynybos ir klimato kaitos veiksmų gaires jai veikiant regione; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina ES planą sustiprinti savo dalyvavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pagalbos nelaimės atveju pajėgumuose; ragina ES ir jos Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerius skirti prioritetą nelaimių prevencijai ir atsparumui bei paspartinti 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai bei Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL C 117, 2022 3 11, p. 40.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0504.

(4)  OL C 184, 2022 5 5, p. 170.

(5)  OL C 404, 2021 10 6, p. 240.

(6)  OL C 456, 2021 11 10, p. 117.

(7)  OL C 390, 2019 11 18, p. 172.

(8)  OL C 346, 2018 9 27, p. 44.

(9)  OL C 506, 2021 12 15, p. 109.

(10)  OL C 388, 2020 11 13, p. 341.

(11)  OL C 132, 2022 3 24, p. 102.

(12)  OL L 435, 2020 12 23, p. 74.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/48

---

P9_TA(2022)0225

ES salos ir sanglaudos politika

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES salos ir sanglaudos politika: dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“ (2021/2079(INI))

(2022/C 493/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174, 175 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174, 175 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. Periferinių jūrų regionų konferencijos (CPMR) Salų komisijos 40-ojo metinio visuotinio susirinkimo galutinį pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. Periferinių jūrų regionų konferencijos (CPMR) Salų komisijos 40-ojo metinio visuotinio susirinkimo galutinį pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje vartojamas sąvokas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) ir joje vartojamas sąvokas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. Tarybos išvadas dėl 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. Tarybos išvadas dėl 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. paskelbtą Regioninės plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Europos Sąjungos salos: dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. paskelbtą Regioninės plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Europos Sąjungos salos: dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. paskelbtą Regioninės plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Sanglaudos politika ir klimato kaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo mėn. paskelbtą Regioninės plėtros komiteto užsakymu atliktą tyrimą „Sanglaudos politika ir klimato kaita“,

| — | atsižvelgdamas į ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“,

| — | atsižvelgdamas 26-osios Atokiausių regionų pirmininkų konferencijos baigiamąją deklaraciją, pasirašytą 2021 m. lapkričio 18 d. Ponta Delgadoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 26-osios Atokiausių regionų pirmininkų konferencijos baigiamąją deklaraciją, pasirašytą 2021 m. lapkričio 18 d. Ponta Delgadoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Europos Komisijos ataskaita dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 10 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Europos Komisijos ataskaita dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. Tarybos susitarimą bendro požiūrio į ES taisyklių dėl pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifų atnaujinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. Tarybos susitarimą bendro požiūrio į ES taisyklių dėl pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifų atnaujinimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimas Europos Sąjungoje: septintoji Europos Komisijos ataskaita“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimas Europos Sąjungoje: septintoji Europos Komisijos ataskaita“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų Europos Sąjungos veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų Europos Sąjungos veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (9),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl tausaus gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Europos regionų komiteto nuomonę dėl tausaus gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0144/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0144/2022),

| A. | kadangi ES salų regionuose gyvena daugiau kaip 20 mln. gyventojų (4,6 proc. visų ES gyventojų); kadangi ES salų gyventojai pasiskirstę maždaug 2 400 salų, priklausančių 13 valstybių narių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES salų regionuose gyvena daugiau kaip 20 mln. gyventojų (4,6 proc. visų ES gyventojų); kadangi ES salų gyventojai pasiskirstę maždaug 2 400 salų, priklausančių 13 valstybių narių;

| B. | kadangi ES salos, susiduriančios su daugybe struktūrinių problemų, jau iš esmės klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) 2 arba NUTS 3 lygio regionai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES salos, susiduriančios su daugybe struktūrinių problemų, jau iš esmės klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) 2 arba NUTS 3 lygio regionai;

| C. | kadangi daugeliu atvejų saloms būdingos įvairios nuolatinės gamtinės kliūtys, tokios kaip mažas dydis, didžiąja dalimi mažas gyventojų tankis, demografiniai iššūkiai, pvz., sezoninis demografinis spaudimas, nedidelės rinkos, dvejopas izoliuotumas (salų ir salyno), sunkios topografinės sąlygos, labai panašios į kalnuotų regionų, priklausomybė nuo jūrų ir oro transporto arba priklausomybė nuo keleto produktų; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugeliu atvejų saloms būdingos įvairios nuolatinės gamtinės kliūtys, tokios kaip mažas dydis, didžiąja dalimi mažas gyventojų tankis, demografiniai iššūkiai, pvz., sezoninis demografinis spaudimas, nedidelės rinkos, dvejopas izoliuotumas (salų ir salyno), sunkios topografinės sąlygos, labai panašios į kalnuotų regionų, priklausomybė nuo jūrų ir oro transporto arba priklausomybė nuo keleto produktų;

| D. | kadangi demografiniai pokyčiai nedaro vienodo poveikio visoms šalims ir regionams, bet daro didesnį poveikį jau atsiliekantiems regionams ir taip dar labiau padidina esamą teritorinę ir socialinę nelygybę; kadangi kaimo, periferiniuose ir atokiausiuose regionuose, įskaitant salas, labiausiai mažėja gyventojų skaičius ir daugiausia jaunimas ir moterys palieka šias vietoves, todėl jose gyvena vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių, o tai gali padidinti socialinės izoliacijos riziką; |
| --- | --- |

D.

kadangi demografiniai pokyčiai nedaro vienodo poveikio visoms šalims ir regionams, bet daro didesnį poveikį jau atsiliekantiems regionams ir taip dar labiau padidina esamą teritorinę ir socialinę nelygybę; kadangi kaimo, periferiniuose ir atokiausiuose regionuose, įskaitant salas, labiausiai mažėja gyventojų skaičius ir daugiausia jaunimas ir moterys palieka šias vietoves, todėl jose gyvena vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių, o tai gali padidinti socialinės izoliacijos riziką;

| E. | kadangi salų ypatumai pripažįstami SESV 174 straipsnyje ir kadangi vis dar trūksta konkretaus šio straipsnio taikymo, ypač atsižvelgiant į ES salų teritorijas; kadangi į šiuos ypatumus turėtų būti atsižvelgiama ES politikoje, visų pirma parengiant specialią strategiją, Europos veiksmų planą ir salų politikos darbotvarkę su aiškiai apibrėžtais veiksmų prioritetais; |
| --- | --- |

E.

kadangi salų ypatumai pripažįstami SESV 174 straipsnyje ir kadangi vis dar trūksta konkretaus šio straipsnio taikymo, ypač atsižvelgiant į ES salų teritorijas; kadangi į šiuos ypatumus turėtų būti atsižvelgiama ES politikoje, visų pirma parengiant specialią strategiją, Europos veiksmų planą ir salų politikos darbotvarkę su aiškiai apibrėžtais veiksmų prioritetais;

| F. | kadangi salų regionai yra palyginti mažiau išsivystę nei jų valstybės narės žemyniniai regionai ir jų BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei žemyninių regionų; |
| --- | --- |

F.

kadangi salų regionai yra palyginti mažiau išsivystę nei jų valstybės narės žemyniniai regionai ir jų BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei žemyninių regionų;

| G. | kadangi trys ES valstybės narės yra salos; |
| --- | --- |

G.

kadangi trys ES valstybės narės yra salos;

| H. | kadangi dėl fizinio salų atskyrimo ir jų atokumo nuo žemyninės dalies susidaro papildomi suvaržymai, visų pirma kalbant apie darbo rinką, tvarias transporto jungtis ir judumą, žaliavų ir vartotojų produktų importą, salų produktų patekimą į kaimynines išorės rinkas, švietimą, sveikatos priežiūrą, ekonominę veiklą, vandens ir energijos tiekimą, nuotekų valymą bei atliekų tvarkymo įrenginius; kadangi dėl šio geografinio atskyrimo šiose teritorijose sunkiau vykdyti žaliąją pertvarką siekiant neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl fizinio salų atskyrimo ir jų atokumo nuo žemyninės dalies susidaro papildomi suvaržymai, visų pirma kalbant apie darbo rinką, tvarias transporto jungtis ir judumą, žaliavų ir vartotojų produktų importą, salų produktų patekimą į kaimynines išorės rinkas, švietimą, sveikatos priežiūrą, ekonominę veiklą, vandens ir energijos tiekimą, nuotekų valymą bei atliekų tvarkymo įrenginius; kadangi dėl šio geografinio atskyrimo šiose teritorijose sunkiau vykdyti žaliąją pertvarką siekiant neutralaus poveikio klimatui ekonomikos;

| I. | kadangi siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo labai svarbu visiems žmonėms, įskaitant retai apgyvendintose kaimo ir atokiose vietovėse bei salose, kuriose mažėja gyventojų skaičius, gyvenančius žmones, užtikrinti vienodas galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įtraukiomis įgūdžių ugdymo, kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo priemonėmis, taip pat prieiga prie informacijos apie įgūdžių išteklius, konsultavimą, švietimą ir profesinį mokymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo labai svarbu visiems žmonėms, įskaitant retai apgyvendintose kaimo ir atokiose vietovėse bei salose, kuriose mažėja gyventojų skaičius, gyvenančius žmones, užtikrinti vienodas galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įtraukiomis įgūdžių ugdymo, kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo priemonėmis, taip pat prieiga prie informacijos apie įgūdžių išteklius, konsultavimą, švietimą ir profesinį mokymą;

| J. | kadangi pagal SESV 349 straipsnį atokiausiems regionams, kurių dauguma yra salos, ES turi patvirtinti konkrečias priemones, kuriomis siekiama šiems regionams nustatyti ES bendrų politikos krypčių taikymo sąlygas, skirtas, pirmiausia, tokioms sritims kaip muitų ir prekybos politika, fiskalinė politika, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygos, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygos; kadangi konkrečiomis priemonėmis visose šiose srityse padedama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę ES sanglaudą; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal SESV 349 straipsnį atokiausiems regionams, kurių dauguma yra salos, ES turi patvirtinti konkrečias priemones, kuriomis siekiama šiems regionams nustatyti ES bendrų politikos krypčių taikymo sąlygas, skirtas, pirmiausia, tokioms sritims kaip muitų ir prekybos politika, fiskalinė politika, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygos, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygos; kadangi konkrečiomis priemonėmis visose šiose srityse padedama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę ES sanglaudą;

| K. | kadangi COVID-19 pandemijos metu sezoniniams ir komandiruotiems darbuotojams dažnai trūko pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, tinkamo būsto, asmeninių apsaugos priemonių ir pakankamos informacijos; kadangi jie dažnai neturėjo tinkamų arba jokių galimybių priimančiosiose valstybėse narėse naudotis socialinės apsaugos sistemomis, įskaitant nedarbo išmokas dėl ligos ir trumpalaikio nedarbo sistemas; kadangi darbuotojų judumas labai priklauso nuo turimų transporto priemonių, o tai ypač paliečia darbuotojus iš salų ir atokiausių Sąjungos regionų; |
| --- | --- |

K.

kadangi COVID-19 pandemijos metu sezoniniams ir komandiruotiems darbuotojams dažnai trūko pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, tinkamo būsto, asmeninių apsaugos priemonių ir pakankamos informacijos; kadangi jie dažnai neturėjo tinkamų arba jokių galimybių priimančiosiose valstybėse narėse naudotis socialinės apsaugos sistemomis, įskaitant nedarbo išmokas dėl ligos ir trumpalaikio nedarbo sistemas; kadangi darbuotojų judumas labai priklauso nuo turimų transporto priemonių, o tai ypač paliečia darbuotojus iš salų ir atokiausių Sąjungos regionų;

| L. | kadangi ilgalaikiai socialiniai, ekonominiai, aplinkos ir kultūriniai COVID-19 krizės padariniai Sąjungos salų teritorijose kelia ypač didelį nerimą ir kadangi gaivinant Europos ekonomiką negalima aplenkti salų ir neturi atsirasti naujų regioninių skirtumų; kadangi COVID-19 krizė parodė, kad salų ekonomika labai nukenčia dėl tokių įvykių; |
| --- | --- |

L.

kadangi ilgalaikiai socialiniai, ekonominiai, aplinkos ir kultūriniai COVID-19 krizės padariniai Sąjungos salų teritorijose kelia ypač didelį nerimą ir kadangi gaivinant Europos ekonomiką negalima aplenkti salų ir neturi atsirasti naujų regioninių skirtumų; kadangi COVID-19 krizė parodė, kad salų ekonomika labai nukenčia dėl tokių įvykių;

| M. | kadangi dažnai aukštas nedarbo lygis salose, kuris paprastai yra didesnis nei žemyninėje dalyje, dar labiau padidėjo dėl COVID-19 krizės, o tai ypač paveikė jaunimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi dažnai aukštas nedarbo lygis salose, kuris paprastai yra didesnis nei žemyninėje dalyje, dar labiau padidėjo dėl COVID-19 krizės, o tai ypač paveikė jaunimą;

| N. | kadangi saloms ir atokiausiems regionams pirmiesiems tenka patirti klimato kaitos poveikį: kylantį jūros lygį ir didėjančią pakrančių eroziją, jūrų ir vandenynų atšilimą bei rūgštėjimą, dažnėjančias ir didesnio masto gaivalines nelaimes, pvz., ciklonus, ugnikalnių išsiveržimus, miškų gaisrus ir smarkias audras, potvynius, sausras ir dykumėjimo problemas, kurios gali neigiamai paveikti žemės ūkį ir maisto tiekimą ir gali sukelti įvairių formų ekonominę, socialinę ir aplinkos žalą; kadangi jie gali tapti puikiomis įvairių ekologinės pertvarkos procesų laboratorijomis ir daugelis jų siekia energetinio savarankiškumo naudodami atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

N.

kadangi saloms ir atokiausiems regionams pirmiesiems tenka patirti klimato kaitos poveikį: kylantį jūros lygį ir didėjančią pakrančių eroziją, jūrų ir vandenynų atšilimą bei rūgštėjimą, dažnėjančias ir didesnio masto gaivalines nelaimes, pvz., ciklonus, ugnikalnių išsiveržimus, miškų gaisrus ir smarkias audras, potvynius, sausras ir dykumėjimo problemas, kurios gali neigiamai paveikti žemės ūkį ir maisto tiekimą ir gali sukelti įvairių formų ekonominę, socialinę ir aplinkos žalą; kadangi jie gali tapti puikiomis įvairių ekologinės pertvarkos procesų laboratorijomis ir daugelis jų siekia energetinio savarankiškumo naudodami atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

| O. | kadangi salos turi daug privalumų, kuriuos reikia geriau išnaudoti; |
| --- | --- |

O.

kadangi salos turi daug privalumų, kuriuos reikia geriau išnaudoti;

| P. | kadangi saloms būdinga išskirtinė biologinė įvairovė ir turtingos ekosistemos; kadangi salų ekosistemoms ypač didelę grėsmę kelia klimato kaita ir jas reikėtų apsaugoti; |
| --- | --- |

P.

kadangi saloms būdinga išskirtinė biologinė įvairovė ir turtingos ekosistemos; kadangi salų ekosistemoms ypač didelę grėsmę kelia klimato kaita ir jas reikėtų apsaugoti;

| Q. | kadangi daugelyje salų vidinės vietovės ekonominės plėtros ir paslaugų prieinamumo požiūriu atsilieka nuo pakrančių regionų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugelyje salų vidinės vietovės ekonominės plėtros ir paslaugų prieinamumo požiūriu atsilieka nuo pakrančių regionų;

| R. | kadangi salų žemės ūkio valdoms, kurių dauguma yra mažos, trukdo jų atokumas, izoliuotumas ir aplinkos sąlygos, priklausomybė nuo energijos tiekimo iš žemyninės dalies, ribota gamybos įvairovė, nulemta vietos ir klimato sąlygų, ir didelė priklausomybė nuo vietos rinkų, taip pat klimato krizės, aplinkos būklės blogėjimas, biologinės įvairovės nykimas ir pagrindinės infrastruktūros, pvz., kelių, vandens tiekimo, atliekų tvarkymo, skaitmeninės ir sveikatos priežiūros infrastruktūros, trūkumas; kadangi šie struktūriniai sunkumai dažnai paaštrėja dėl to, kad nėra visapusiškai išvystytų visuotinės svarbos paslaugų; |
| --- | --- |

R.

kadangi salų žemės ūkio valdoms, kurių dauguma yra mažos, trukdo jų atokumas, izoliuotumas ir aplinkos sąlygos, priklausomybė nuo energijos tiekimo iš žemyninės dalies, ribota gamybos įvairovė, nulemta vietos ir klimato sąlygų, ir didelė priklausomybė nuo vietos rinkų, taip pat klimato krizės, aplinkos būklės blogėjimas, biologinės įvairovės nykimas ir pagrindinės infrastruktūros, pvz., kelių, vandens tiekimo, atliekų tvarkymo, skaitmeninės ir sveikatos priežiūros infrastruktūros, trūkumas; kadangi šie struktūriniai sunkumai dažnai paaštrėja dėl to, kad nėra visapusiškai išvystytų visuotinės svarbos paslaugų;

| S. | kadangi salos, visų pirma atokiausi regionai, yra labai pažeidžiamos socialinių ir ekonominių krizių, taip pat gaivalinių nelaimių, pvz., ekstremalių meteorologinių reiškinių ir ugnikalnių aktyvumo, atžvilgiu; kadangi salos dėl savo geografinės izoliacijos ir sunkumų gauti pagrindinių išteklių iš žemyninės teritorijos, pvz., kuro ar vandens, yra labiau veikiamos tokių reiškinių kaip COVID-19 pandemija, dėl kurių ūkininkams kyla ypatingų sunkumų; kadangi Sąjungos salų teritorijose aptinkama 80 proc. Europos biologinės įvairovės, jose gyvena daug Europos žemyno endeminių rūšių ir jos gali būti prieglobstis rūšims, kurioms gresia išnykimas, jos taip pat yra gyvybiškai svarbios migruojančių paukščių, žinduolių ir bestuburių žiemojimo, sustojimo ar rinkimosi vietos ir sykiu turtinga kraštovaizdžio ir aplinkos dalis, kuriai reikalinga speciali apsauga; |
| --- | --- |

S.

kadangi salos, visų pirma atokiausi regionai, yra labai pažeidžiamos socialinių ir ekonominių krizių, taip pat gaivalinių nelaimių, pvz., ekstremalių meteorologinių reiškinių ir ugnikalnių aktyvumo, atžvilgiu; kadangi salos dėl savo geografinės izoliacijos ir sunkumų gauti pagrindinių išteklių iš žemyninės teritorijos, pvz., kuro ar vandens, yra labiau veikiamos tokių reiškinių kaip COVID-19 pandemija, dėl kurių ūkininkams kyla ypatingų sunkumų; kadangi Sąjungos salų teritorijose aptinkama 80 proc. Europos biologinės įvairovės, jose gyvena daug Europos žemyno endeminių rūšių ir jos gali būti prieglobstis rūšims, kurioms gresia išnykimas, jos taip pat yra gyvybiškai svarbios migruojančių paukščių, žinduolių ir bestuburių žiemojimo, sustojimo ar rinkimosi vietos ir sykiu turtinga kraštovaizdžio ir aplinkos dalis, kuriai reikalinga speciali apsauga;

| T. | kadangi didelė salų socialinio ir ekonominio vystymosi dalis grindžiama sektoriais, kurie yra labai sezoninio pobūdžio, kaip, pavyzdžiui, yra žemės ūkio ir turizmo srityse; kadangi salų regionų ūkininkai ypatingų sunkumų patiria dėl sumažėjusio konkurencingumo dėl to, kad jie turi padengti dideles transporto išlaidas ir negali pasinaudoti masto ekonomija, nes daugelyje salų žemė yra ribotas išteklius; kadangi visos ES salos turės laikytis strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, nes ji yra esminė Europos žaliojo kurso dalis siekiant sukurti sąžiningas, sveikas ir aplinką tausojančias maisto tiekimo sistemas; kadangi šie regionai gali atsidurti itin nepalankioje padėtyje dėl konkurencijos su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurios dažnai nesilaiko tų pačių aplinkosaugos ir maisto saugos standartų ir kurių darbo sąnaudos yra daug mažesnės; |
| --- | --- |

T.

kadangi didelė salų socialinio ir ekonominio vystymosi dalis grindžiama sektoriais, kurie yra labai sezoninio pobūdžio, kaip, pavyzdžiui, yra žemės ūkio ir turizmo srityse; kadangi salų regionų ūkininkai ypatingų sunkumų patiria dėl sumažėjusio konkurencingumo dėl to, kad jie turi padengti dideles transporto išlaidas ir negali pasinaudoti masto ekonomija, nes daugelyje salų žemė yra ribotas išteklius; kadangi visos ES salos turės laikytis strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, nes ji yra esminė Europos žaliojo kurso dalis siekiant sukurti sąžiningas, sveikas ir aplinką tausojančias maisto tiekimo sistemas; kadangi šie regionai gali atsidurti itin nepalankioje padėtyje dėl konkurencijos su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurios dažnai nesilaiko tų pačių aplinkosaugos ir maisto saugos standartų ir kurių darbo sąnaudos yra daug mažesnės;

| U. | kadangi strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ poveikis ES žemės ūkio gamybai gali turėti rimtų pasekmių šiuose regionuose dėl silpno jų konkurencingumo importo iš užsienio atžvilgiu ir problemų, su kuriomis jie susiduria įvairindami savo gamybą; |
| --- | --- |

U.

kadangi strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ poveikis ES žemės ūkio gamybai gali turėti rimtų pasekmių šiuose regionuose dėl silpno jų konkurencingumo importo iš užsienio atžvilgiu ir problemų, su kuriomis jie susiduria įvairindami savo gamybą;

| V. | kadangi salų jūrų ir sausumos biologinė įvairovė iš esmės yra endeminė, todėl yra trapesnė; kadangi saloms gali kelti susirūpinimą jūrų ir pakrančių tarša, taip pat peržvejojimas ir neteisėta, nedeklaruojama bei nereglamentuojama žvejyba, kuri daro didesnį poveikį salų aplinkai ir turi labai rimtų pasekmių užimtumui, smulkiosios žvejybos sektoriui ir vietos bendruomenėms; |
| --- | --- |

V.

kadangi salų jūrų ir sausumos biologinė įvairovė iš esmės yra endeminė, todėl yra trapesnė; kadangi saloms gali kelti susirūpinimą jūrų ir pakrančių tarša, taip pat peržvejojimas ir neteisėta, nedeklaruojama bei nereglamentuojama žvejyba, kuri daro didesnį poveikį salų aplinkai ir turi labai rimtų pasekmių užimtumui, smulkiosios žvejybos sektoriui ir vietos bendruomenėms;

| W. | kadangi atokiausi regionai ir salos gali padėti užtikrinti tvarią Europos ateitį tokiuose strateginiuose sektoriuose kaip švarios energijos, biologinės įvairovės ir ekologinio turizmo sektoriai; |
| --- | --- |

W.

kadangi atokiausi regionai ir salos gali padėti užtikrinti tvarią Europos ateitį tokiuose strateginiuose sektoriuose kaip švarios energijos, biologinės įvairovės ir ekologinio turizmo sektoriai;

Europos Sąjungos salų ypatumai ir specifika

| 1. | pripažįsta izoliuotumą nuolatiniu struktūriniu trūkumu; pažymi, kad todėl būtina kurti integracines strategijas, kurios padėtų saloms spręsti uždavinius ir įveikti kliūtis, kylančias dėl izoliuotumo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, jog SESV 174 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga ypatingą dėmesį turi skirti Europos saloms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Europos salos, nors ir susiduria su bendrais iššūkiais, pasižymi skirtingais geografiniais ypatumais ir institucinėmis struktūromis, todėl labai svarbu priimti lanksčius sprendimus, kuriais būtų atsižvelgiama į šiuos ypatumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad ES neturi Europos salų vizijos, ir ragina parengti Europos salų viziją ir tinkamai išnaudoti salų pranašumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad SESV 349 straipsnyje izoliuotumas taip pat pripažįstamas viena iš sąlygų, ribojančių devynių atokiausių regionų plėtrą, ir kad izoliuotumas jame nurodytas kaip viena iš sąlygų, dar labiau pabloginančių jų struktūriškai pažeidžiamą socialinę ir ekonominę padėtį; primena, kad SESV 349 straipsnyje tiems atokiausiems regionams numatytos specialios priemonės; ragina parengti specialiai atokiausiems regionams skirtą reglamentą dėl bendro rinkos organizavimo, kad būtų atsižvelgta į teritorijų, kurioms taikomas SESV 349 straipsnis, aplinkos, geografinius ir socialinius ypatumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Europos salų BVP ir išsivystymo lygis yra mažesnis už ES ir valstybių, kurioms jos priklauso, vidurkį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad vienas didžiausių salų trūkumų yra jų geomorfologinės ir gamtinės sąlygos; pažymi, kad salos paprastai turi dvejopą ar trejopą natūralų trūkumą – tai yra izoliuotumas, kalnuotas reljefas ir priklausymas salynui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad dėl izoliuotumo kyla struktūrinių problemų, susijusių su priklausomybe nuo jūrų ir oro transporto – viešosios paslaugos, nuo kurios priklauso salose gyvenančių ES piliečių kasdienybė, – taip pat atsiranda papildomų išlaidų dėl prekių, žaliavų, įskaitant energetikos produktus, ir vartojimo gaminių importo ir eksporto bei keleivių vežimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad salynų atveju dėl dvejopo ar kartais trejopo izoliuotumo šių sunkumų daugėja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad salose trūksta gyventojų, visų rūšių žaliavų ir išteklių, ir pažymi, kad daugelyje salų geriamojo vandens ir sanitarijos prieinamumo, ypač visiems namų ūkiams, klausimas yra labai svarbus gyventojų gyvenimui, žemės ūkio plėtrai, energijos gamybai, salos tvarumui ir turistų priėmimo galimybėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad atokumas, susijęs su izoliuotumu, reiškia priklausomybę nuo žemyninės dalies ir žemyninių teritorijų rinkų, ir dėl to didėja tam tikrų paslaugų, pvz., atliekų tvarkymo, ir tam tikrų prekių kainos, ypač mažose ir atokiose salose, kurios yra labai priklausomos nuo importo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad salų ekonomika orientuota į pirminius ir tretinius sektorius ir kad dėl pernelyg didelės specializacijos silpnėja ekonominė struktūra, nes ji tampa labiau pažeidžiama nuosmukio ir krizių; yra susirūpinęs dėl ilgalaikių pokyčių, dėl kurių daugelyje ES salų gali būti sukurta vien turizmu grindžiama ekonomika, o tai lemtų sezoninį pažeidžiamumą, pvz., finansinių išteklių skirtumus tarp didelio ir mažo intensyvumo turizmo sezonų; todėl pabrėžia, kad reikia įvairinti salų ekonomiką stiprinant jų antrinius sektorius, kad būtų užtikrinta tinkama pusiausvyra ir įvairi darbo rinka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į dabartinį ir ilgalaikį COVID-19 pandemijos krizės poveikį, dėl kurio blogėja ir taip nesaugi ES salų padėtis daugelyje sričių; susirūpinęs pažymi, kad psichikos sveikatos blogėjimas dėl izoliuotumo ir riboto pasirinkimo salų teritorijose yra svarbus nesaugumo veiksnys; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad daugelyje salų ir atokiausių regionų COVID-19 krizės pasekmės yra dar geriau juntamos nei žemyninėje dalyje, kaip tai rodo smarkiai išaugusios krovininės laivybos kainos, ir kad dėl to dar labiau padidėjo šiems regionams būdingi struktūriniai socialiniai ir ekonominiai sunkumai; pažymi, kad dabartinis kainų didėjimas šiuos sunkumus tik sustiprins; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena valstybėms narėms, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė turi būti naudojama salų ir atokiausių regionų ir labiausiai išsivysčiusių regionų ekonominio, socialinio ir teritorinio išsivystymo lygio skirtumams sumažinti; ragina Komisiją, pateikiant Parlamentui savo peržiūros ataskaitą, nurodyti, ar nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose laikomasi šios nuostatos; |
| --- | --- |

15.

Europos salų problemos ir uždaviniai

Klimato kaita ir biologinė įvairovė

| 16. | pabrėžia, kad salų biologinei įvairovei būdingos unikalios biogeografinės, filologenetinės ir funkcinės savybės, kad salose aptinkama didelė dalis pasaulio biologinės įvairovės ir yra didelių kolonijų, kuriose veisiasi svarbios rūšys, tačiau jos taip pat susidūrė su neproporcingu biologinės įvairovės nykimu; pabrėžia, kad tikslinė regioninė politika ir veiksmai, pvz., labiau koordinuota techninė pagalba siekiant apsaugoti ir atkurti unikalią salų biologinę įvairovę ir išsaugoti ribotus jų gamtos išteklius, pvz., dirvožemį ir vandenį, yra reikalingi siekiant išsaugoti jų žemės ūkio našumą, visų pirma tvarių tradicinių produktų atveju, ir užtikrinti pragyvenimo šaltinius, kartu padedant pasiekti Europos žaliojo kurso tikslą; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti paramą ūkininkams, besiverčiantiems biologinei įvairovei palankia praktika, be kita ko, didinant finansavimą ir bendro finansavimo normas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad daugelyje salų yra trapi aplinka ir endeminė jūrų ir sausumos biologinė įvairovė, o turizmo plėtra, ypač kai kuriose Viduržemio jūros salose, dar labiau didina antropogeninį poveikį biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina saloms parengti tikslinę, tvarią ir veiksmingą regioninę politiką ir veiksmus, kuriais būtų siekiama stiprinti salų gebėjimą apsaugoti ir atkurti savo unikalią biologinę įvairovę, skatinti mėlynąją ekonomiką, orientuotą į tvarų turizmą ir žuvininkystę, ir remti jūros dugno mokslinius tyrimus; ragina Komisiją įvertinti klimato kaitos poveikį saloms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad salos pirmosios patiria klimato kaitos poveikį, ypač kylantį jūros lygį, jūrų bei vandenynų atšilimą ir rūgštėjimą, didėjantį dykumėjimo poveikį ir gaivalinių nelaimių gausėjimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją išnagrinėti poreikį tobulinti Europos Sąjungos solidarumo fondą ir pritaikyti jį prie naujų realijų ir grėsmių, pvz., gaivalinių nelaimių ar klimato kaitos poveikio, siekiant realistiškiau reaguoti į šių reiškinių padarinius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją skubiai aptarti veikiančių ekstremaliųjų situacijų mechanizmų pritaikymo svarbą, kad būtų galima susidoroti su vis stipresnėmis gaivalinėmis nelaimėmis, tokiomis kaip ugnikalnio išsiveržimas La Palmos saloje (Ispanija) – tai precedento neturinti socialinė ir ekonominė problema, į kurią reikia reaguoti proporcingai padarytai žalai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su peržvejojimu ir jūrų bei pakrančių tarša; ragina pagal Paryžiaus susitarimą ir Europos žaliąjį kursą, įskaitant Klimato teisės aktą, teikti konkrečią paramą saloms, nes tai būtina siekiant užtikrinti, kad jos tinkamai prisitaikytų, būtų atsparios ir tinkamai prognozuotų kovojant su klimato kaita ir prie jos prisitaikant; ragina ES salose įgyvendinti priemones, kuriomis būtų kompensuojamas neigiamas socialinis Europos žaliojo kurso poveikis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina įvertinti gaivalinių nelaimių rizikos prevencijos strategijas, prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir regioninę politiką, kad būtų išvengta būstų ir infrastruktūros gausėjimo pakrančių salpose arba teritorijose, kuriose galimos nuošliaužos; |
| --- | --- |

23.

Prieiga prie vandens ir vandentvarka

| 24. | mano, kad salos gali tapti labai svarbia tvarumo praktikos laboratorija tokiuose sektoriuose kaip švarios energijos, žiedinės ekonomikos, išmaniojo judumo, atliekų tvarkymo ir mėlynosios ekonomikos sektoriai; mano, kad visų pirma būtina sutrumpinti platinimo grandines, kad būtų sumažintas žaliavų transportavimo metu išmetamas teršalų kiekis ir skatinama žiedinė ekonomika, nes tai labai svarbu siekiant, kad salos taptų konkurencingesnės ir savarankiškesnės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad beveik visos salos susiduria su vis didėjančiu aplinkos išteklių, ypač vandens išteklių, trūkumu; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sutelkti papildomą finansavimą siekiant geriau padėti salų regionams užtikrinti prieigą prie vandens ir vandentvarką ir patvirtinti bendrą salų vandentvarkos politiką; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad būtina skatinti vandens, visų pirma nuotekų, valymą ir užtikrinti tvarų vandens ciklą; primena, kad vandens gėlinimas dažnai yra brangus ir nėra veiksmingas būdas užtikrinti saloje visą vandens tiekimą; taip pat primena problemas, susijusias su atliekų tvarkymu salų teritorijose, kurios turi ribotus išteklius atliekoms saugoti ir apdoroti, ypač intensyvaus turizmo sezonų metu, kai didėja atliekų susidarymas; be to, pabrėžia strateginį žiedinės ekonomikos vaidmenį, kuris turi būti išplėstas, kad apimtų jūrą teršiančių šiukšlių surinkimą ir ekonominį perdirbimą; |
| --- | --- |

26.

Energetikos pertvarka

| 27. | ragina parengti specialias taisykles ir teikti finansinę paramą, siekiant padėti saloms įgyvendinti poveikio klimatui neutralumo tikslus, atsižvelgiant į papildomas išlaidas, susijusias su tokiais sektoriais kaip energetika ir transportas, taip pat į mobiliųjų technologijų poveikį jų energetikos sistemoms; pripažįsta, kad reikalingos labai didelės proporcingos investicijos kintamai atsinaujinančiųjų išteklių energijai valdyti; ragina į šias išlaidas atsižvelgti pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkinyje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkinio būtinybę ir jo teikiamas galimybes; tačiau mano, kad konkretus šių teisėkūros priemonių įgyvendinimas turėtų būti vykdomas kartu skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kadangi salos priklauso tik nuo oro ir jūrų transporto; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina imtis konkrečių kompensacinių priemonių, kuriomis būtų kompensuojamas bet koks neigiamas poveikis salų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pereinant prie švaresnės ekonomikos ir visuomenės, kuris gali atsirasti dėl salų priklausomybės nuo aviacijos ir jūrų sektorių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad svarbu vykdyti nuodugnią stebėseną, siekiant užtikrinti, kad salos būtų visapusiškai įtrauktos plėtojant žaliąją jūrų infrastruktūrą; prašo saloms teikti pirmenybę plėtojant infrastruktūrą, kad būtų mažinama oro ir jūrų transporto priklausomybė nuo iškastinio kurso; pabrėžia, kad dėl struktūrinių salų problemų jų piliečiai ir įmonės yra labiau paveikiami kylančių kainų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad salos dėl savo mažo dydžio ir izoliuotų energetikos sistemų susiduria su dideliais sunkumais energijos tiekimo srityje, nes jų elektros energijos gamyba, transportas ir šildymas paprastai priklauso nuo iškastinio kuro importo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant potvynių energiją, naudojimui turėtų būti teikiama pirmenybė, nes tai būtų labai naudinga saloms, kartu atsižvelgiant į vietos bendruomenių poreikius, įskaitant salų tradicinės architektūros ir vietos buveinių išsaugojimą; todėl ragina remti įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą atsižvelgiant į salų geografinius ypatumus; palankiai vertina salų pradėtas įgyvendinti žaliojo vandenilio programas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina visoms Europos saloms nustatyti atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamo energetinio savarankiškumo tikslą, kuris būtų remiamas reikiamais finansiniais ištekliais ir įgyvendinamas palaipsniui atsisakant iškastinio kuro ir nustatant priemones tvarios ir atsinaujinančiosios energijos potencialui didinti; ragina atlikti papildomus mokslinius tyrimus siekiant, kad jūrų atsinaujinantieji energijos ištekliai būtų prieinamesni ir atitiktų skirtingų jūros baseinų geografines ypatybes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad siekiant veiksmingos ekologinės pertvarkos, nepaprastai svarbu stiprinti Europos salų vietos institucijų administracinius gebėjimus ir plėtoti jų, kaip ekonominio, socialinio ir teritorinio konkurencingumo įgalintojų ir klimatui nekenkiančio piliečių elgesio skatintojų, potencialą; primena, kad ši pertvarka taip pat priklauso nuo patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos ir iniciatyvų, kuriomis plėtojamas vietos suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, kartu skatinant platesnio masto mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimą salų teritorijose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena valstybėms narėms, kad į jų nacionalinius pertvarkos planus, kaip numatyta Teisingos pertvarkos fonde, turi būti įtrauktas konkretus kiekvienos jų salos tyrimas ir analizė; |
| --- | --- |

35.

Ekonominis ir socialinis vystymasis

| 36. | pabrėžia, kad svarbu remti Europos salų vietos ekonominę struktūrą, ypač labai mažas įmones ir mažąsias bei vidutines įmones (MVĮ); |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares naudotis „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) ir Europos regioninės plėtros fondo lėšomis, kad būtų skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir sudaromos galimybės įsidarbinti regionuose, kuriems gresia gyventojų skaičiaus mažėjimas, ypatingą dėmesį skiriant didesniam moterų dalyvavimui darbo rinkoje; pabrėžia konsultavimo paslaugų, mokymosi visą gyvenimą ir visų amžiaus grupių darbuotojų perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programų svarbą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina imtis neatidėliotinų priemonių siekiant apriboti salų gyventojų skaičiaus mažėjimą, taip pat protų ir įgūdžių nutekėjimą ir gerinti gyvenimo kokybę, be kita ko, gerinant prieinamumą pažeidžiamoms grupėms, remti vietos įmones ir išsaugoti darbo vietas, taip pat spręsti visuomenės senėjimo klausimą; taip pat ragina skatinti salų gyventojams skirtų švietimo, profesinio mokymo, kvalifikacijos kėlimo, novatoriško ir tvaraus verslumo ir užimtumo įstaigų plėtrą, visų pirma orientuojantis į moteris, kurių nedarbo lygis beveik visose ES salose yra didesnis nei vyrų, ir į jaunimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | akcentuoja, kad reikia išplėsti 2021 m. gruodžio 7 d. Tarybos susitarimą atnaujinti ES taisykles dėl PVM tarifų visoms ES salų vietovėms, kai taikytina; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad COVID-19 krizė išryškino daugelio Europos salų silpnąsias vietas, susijusias su sveikatos apsauga; todėl pabrėžia, kad svarbu plėtoti ir gerinti sveikatos priežiūros infrastruktūrą, galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir teikti paramą siekiant skatinti sveikatos priežiūros specialistų įsikūrimą, ypač atokiausiose salų teritorijose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad būtina vietos lygmeniu skatinti glaudų švietimo, mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų institucijų, įmonių ir atskirų piliečių bendradarbiavimą, judumą ir keitimąsi žiniomis; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos salų, ypač labiausiai nutolusių nuo žemyninės Europos, gyventojai galėtų visapusiškai ir vienodomis sąlygomis dalyvauti tokiose Europos judumo programose kaip antai „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, „DiscoverEU“ ir būsimoji programa „Aim, Learn, Master, Achieve“ (ALMA); |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena ES programų, pvz., Jaunimo garantijų iniciatyvos, svarbą; ragina valstybes nares greitai įgyvendinti šią programą, glaudžiai derinant ją su ES fondais, pvz., „ESF+“, kad būtų sprendžiamas nesimokančio ir nedirbančio jaunimo padėties klausimas, ypač daug dėmesio skiriant tiems, kurie gyvena kaimo vietovėse ir regionuose, kuriuose esama gamtinių ar demografinių kliūčių jų darbo rinkose, įskaitant salas, siekiant užtikrinti, kad visi jaunuoliai iki 30 metų gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi, profesinio rengimo ar mokymo pasiūlymą, galėtų išsiugdyti įgūdžių, kurių reikia norint įsidarbinti įvairiuose sektoriuose, arba jiems per keturis mėnesius nuo darbo netekimo ar formaliojo mokymosi užbaigimo dienos būtų pasiūlyta mokama pameistrystė ar stažuotė; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina pastangas didinti Jaunimo garantijų iniciatyvos įtraukumą ir vengti visų rūšių diskriminacijos, be kita ko, jaunimo, gyvenančio atokiose, kaimo ar palankių sąlygų neturinčiose miesto vietovėse arba užjūrio teritorijose ir salų regionuose; |
| --- | --- |

43.

Kultūra

| 44. | mano, kad kultūra ir kultūros sektoriaus plėtra salose yra labai svarbios; mano, kad salų kultūrinis ir kalbinis tapatumas turi būti saugomas ir skatinamas, be kita ko, švietimo įstaigose, nes jis padeda įvairiais lygmenimis stiprinti salas ir visą ES; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją 2024 m. paskelbti Europos salų metais; |
| --- | --- |

45.

Žemės ūkis ir žuvininkystė

| 46. | ragina Komisiją įvertinti, ar reikia priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatytos konkrečios priemonės žemės ūkio srityje visoms NUTS 2 ir NUTS 3 lygio saloms, siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir padidinti jų produktų konkurencingumą, nedarant poveikio esamoms priemonėms, pvz., atokiausiems regionams ir saloms skirtoms programoms (POSEI) ir reglamentui, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (10); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama sumažinti ekonominį atotrūkį tarp salų vidinių teritorijų ir pakrančių regionų, kuris labai dažnai išlieka salų teritorijose; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad salų žemės ūkio ir maisto produktai yra unikalios kokybės dėl specifinių salų mikroklimato ir topografinių sąlygų; pabrėžia, kad būtina skatinti žemės ūkio produktų iš salų ir periferinių regionų vartojimą pasitelkiant sanglaudos politiką; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti tvarius sprendimus dėl žemės ūkio produktų vežimo tarp daugumos salų ir žemyninės dalies; mano, kad tai padidins konkurencingumą, visų pirma mažųjų salų, ir įgalins smulkiuosius ūkininkus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad, laikantis ekologinių reikalavimų ir tinkamai atsižvelgiant į sveiką sausumos ir jūrų aplinką, reikia didinti paramą darniam salų vystymuisi, žemės ūkiui, miškotvarkai ir miškų išsaugojimui, gyvulininkystei, akvakultūrai, tausiai žvejybai, vietos gamybai ir mėlynajai ekonomikai, be kita ko, įgyvendinant Europos bendradarbiavimo programas; mano, kad būtina stiprinti ES paramą žemės ūkio veiklos salose modernizavimui, be kita ko, skatinant tikslųjį ūkininkavimą, siekiant padėti šiems regionams pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad salų kaimo vietovių vystymosi atotrūkis dar labiau didėja dėl to, kad dauguma salų, neturinčių gyvybingų miestų, negali pasinaudoti miestų finansiniu poveikiu; pažymi, kad dėl to mažėja konkurencingumas, ypač kiek tai susiję su MVĮ pajėgumu įgyvendinti masto ekonomiją; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia teritorijų planavimo, kurį vykdant sutelkiamas dėmesys į veiksmingą ir efektyvų žemės naudojimą, svarbą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, jog svarbu pasiekti kaimo vietovėse ir atokiose srityse gyvenančius žmones ir užtikrinti, kad kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybės taptų lengviau prieinamos ir būtų pritaikytos žmonėms, dirbantiems žemės ūkio, žuvininkystės, miškininkystės ir kitose srityse šiuose regionuose, taip pat padėti jiems įgyti žaliuosius, skaitmeninius ir visus kitus būtinus įgūdžius, kad ateityje jie galėtų geriau pasinaudoti žaliosios ir mėlynosios ekonomikos teikiamomis galimybėmis, ir suteikti jiems galimybę reikšmingai prisidėti prie aplinkos išsaugojimo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta tvarių sprendimų, susijusių su žemės ūkio produktų gabenimu tarp daugumos salų ir žemyno bei žemės ūkio produktų eksportu ir importu iš salų ir į jas, ir ragina Komisiją ir valstybes nares remti inovacijų projektus, siekiant į ES salų vystymo planus įtraukti ekologiškesnes jungtis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares pasinaudoti visomis turimomis sanglaudos politikos priemonėmis ir nustatyti bei skatinti įvairių sričių Europos politikos ir fondų sąveikos galimybes siekiant didinti apsirūpinimo maistu saugumą ir salų savarankiškumą, be kita ko, skatinant naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, ir užtikrinti, kad jos būtų visiškai į trauktos į perėjimą prie tvarių žiedinių maisto sistemų ir pažangių kaimo vietovių, taip paverčiant geografines kliūtis galimybėmis; mano, kad ES politikos priemonėmis, įskaitant sanglaudos politiką, skatinant salų vaidmenį tvarioje maisto grandinėje atsirastų papildomų darbo galimybių ir būtų sustabdyta gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencija salų regionuose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad būtina remti trumpas tiekimo grandines, kuriose būtų užtikrinamas tinkamas atlygis ir nekenkiama aplinkai, ir vystyti žemės ūkio sektorių, kuris pirmiausia būtų orientuotas į didelės pridėtinės vertės tradicinę gamybą, vietos vartojimą ir žaliuosius sprendimus ir padėtų užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad reikia toliau įgyvendinti Korko II deklaraciją dėl geresnio gyvenimo kaimo vietovėse, kad būtų apsvarstytos dabartinės problemos ir galimybės, kurių turi Europos salos; ragina į ilgalaikę ES kaimo vietovių viziją specialiai įtraukti atokiausių regionų ir Egėjo jūros salų ypatumus; ragina Komisiją vykdant regioninio planavimo procesus skatinti salų politiką, kad būtų remiamas tvarus žemės ūkis, maisto gamyba, kaimo turizmas, mėlynoji ekonomika ir junglumas, be kita ko, skiriant finansavimą, kuris papildytų Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), sprendžiant klimato kaitos problemas, saugant biologinę įvairovę, diegiant žiedinę ekonomiką ir pereinant prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos; taip pat ragina Komisiją įvertinti tikrąją izoliuotumo ir dvigubo salynų regionų izoliuotumo kainą, atsižvelgiant į salų regionų, visų pirma atokiausių regionų, pažeidžiamumą ir turtą; mano, kad įgyvendinant ES sanglaudos politiką reikėtų atsižvelgti į tikrąją salų regionų izoliuotumo kainą, tuo pat metu atliekant ES iniciatyvų ir su salomis susijusių veiksmų poveikio vertinimą, grindžiamą naujausiais ir suderintais duomenimis; pabrėžia, kad ES kaimo vietovių stebėjimo centras sukuria unikalią galimybę rengti tinkamus ir atnaujintus aukštos kokybės duomenis apie salų teritorijas, daugiausia dėmesio skiriant, be kita ko, prieigai prie žemės, sukuriant pagrindus holistinei salų žemės ūkio ir ekonominei plėtrai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad gyvi gyvūnai ir toliau turėtų būti vežami jūra, atsižvelgiant į didelę kai kurių salų, daugiausia mažųjų, ūkininkavimo sektorių priklausomybę nuo eksporto, nes dėl mažo salų dydžio ir jo nulemto infrastruktūros trūkumo jos negali vežti gyvūnų skerdenų; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, kad būtina stiprinti ES paramą žemės ūkio veiklos salose modernizavimui, be kita ko, skatinant tikslųjį ūkininkavimą, siekiant padėti šiems regionams pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vis dėlto pabrėžia, kad, kadangi strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ numatomi dar didesni augalų apsaugos produktų ribojimai Sąjungoje, reikia taip pat atsižvelgti į tropinių ir subtropinių augalų ypatumus atokiausiuose regionuose bei riboti Sąjungos standartų neatitinkančių produktų patekimą į Sąjungos rinkas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad konkrečiai atokiausių regionų atžvilgiu, ES sanglaudos turėtų būti siekiama, visų pirma: stiprinant SESV 349 straipsnio taikymą, visų pirma konsoliduojant tuose regionuose taikomą Sąjungos acquis; išlaikant ir stiprinant programą POSEI ir jos biudžetą, ypač perkeliant ją į kitus nei žemės ūkio sektorius, pavyzdžiui, žuvininkystę, transportą, turizmą ir kt.; taip pat užtikrinant skirtingų sąlygų taikymą atokiausių regionų produktams iš naujo derantis dėl visų ekonominės partnerystės ir laisvosios prekybos susitarimų ir tose derybose visapusiškai apsaugant jautrius žemės ūkio produktus, tokius kaip bananai, pomidorai, cukrus ir pienas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina sustiprinti konkrečius BŽŪP mechanizmus, pasitelkiant programą POSEI, siekiant sumažinti atokiausių regionų priklausomybę nuo žemės ūkio ir maisto produktų importo, sustiprinti aprūpinimą maistu ir šių regionų pajėgumus patekti į savo rinkas – tiek jų pačių teritorijoje, tiek kitur Sąjungoje; todėl prašo nuo 2027 m. padidinti programos POSEI biudžetą, siekiant patenkinti augančius poreikius ir vietinės gamybos plėtrą šiuose nutolusiuose ir salų regionuose, patiriančiuose reikšmingas papildomas gamybos sąnaudas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją išlaikyti 85 proc. ilgalaikio EŽŪFKP bendro finansavimo normą atokiausiems regionams, kad būtų užtikrintas socialinis ir ekonominis šių teritorijų vystymasis ir taip būtų sumažintos problemos, kylančios dėl jų atokumo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prašo, kad būtų reikalaujama griežtai laikytis Europos aplinkos ir socialinių standartų, taikomų tropinės kilmės prekėms iš ES nepriklausančių valstybių, ir kad remiantis dabartiniais srautais būtų nuolat nustatomos kvotos iš šių šalių importuojamiems tropinės kilmės produktams; mano, kad siekiant tikrinti, kaip laikomasi šių sąlygų, turėtų būti taikomi specialiai tam skirti priežiūros ir sankcijų mechanizmai; rekomenduoja importui iš ES nepriklausančių valstybių, ypač ekologiškiems produktams, taikyti atitikties principą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripažįsta, kad pakrančių regionai ir atokiausi regionai istoriškai priklauso nuo žvejybos ir kad jiems turėtų būti teikiama finansinė parama siekiant įtvirtinti darbo vietas žvejybos sektoriuje ir kurti naujus sektorius bei naujas darbo vietas, ypač mažos apimties žvejybos srityje; ragina valstybes nares įgyvendinti tikslines politikos priemones siekiant apsaugoti esamas darbo vietas, kurti įvairias naujas darbo vietas ir skatinti skaitmeninimą; pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią bet kokios rūšies diskriminacijai darbo rinkoje ir apsaugoti bei remti pažeidžiamas ir nepalankioje padėtyje esančias grupes; pritaria tam, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai būtų naudojami drauge, siekiant sinergijos ir kartu vengiant dubliavimosi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | yra labai susirūpinęs dėl fizinės ir psichinės žvejybos pramonėje dirbančių žvejų sveikatos, kuriai dažnai kyla grėsmė ne tik dėl darbo atviroje jūroje pavojingumo, bet ir dėl to, kad naudojami laivai, neatitinkantys dabartinių saugos taisyklių, ir todėl didėja tikimybė patirti su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų, taip pat ir sunkių; todėl ragina kompetentingas institucijas užtikrinti saugias ir deramas darbo sąlygas visiems sektoriaus darbuotojams, taip pat vienodas veiklos ir sąžiningos konkurencijos sąlygas žvejybos bendrovėms visame pasaulyje nemažinant Europos standartų; ragina valstybes nares teikti tinkamą paramą siekiant gerinti laivyno saugą ir darbo sąlygas, laikantis darnumo aplinkos atžvilgiu reikalavimų ir ypatingą dėmesį skiriant mažos apimties žvejybai, ypač salų ir atokiausiuose regionuose, kuriuose vidutinis laivų amžius yra gerokai didesnis nei pramoninės žvejybos laivų; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą siekti susitarimo dėl žvejybos laivų saugos; |
| --- | --- |

65.

Turizmas

| 66. | pažymi, kad turizmo sektorius labiausiai prisideda prie salų regionų ekonomikos augimo pajamų ir darbo vietų požiūriu; todėl ragina Komisiją teikti konkrečią papildomą finansinę paramą tvariam turizmui salose, sprendžiant sezoninio turizmo problemą ir remiant novatoriškus bandomuosius projektus, kuriais siekiama skatinti ekologiškesnius ir skaitmeninius sprendimus, atitinkančius Europos žaliojo kurso tikslus, ir padėti nuo turizmo itin priklausomoms saloms įvairinti savo ekonomiką; taip pat ragina Komisiją sukurti Europos tvaraus turizmo ženklą, siekiant pademonstruoti salų regionų pranašumus ir pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad reikia stiprinti tiek integruoto teritorinio vystymo požiūrį į salas, pvz., integruotas teritorines investicijas ir bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą, tiek iniciatyvas, pvz., pažangiuosius kaimus ir Europos skaitmeninių inovacijų centrus salose, siekiant remti tvarų žemės ūkį ir maisto gamybą, ypatingą dėmesį skiriant aplinką tausojančiai praktikai ir darniam kaimo turizmui; akcentuoja, kad svarbu skatinti pažangų energijos ir vandens naudojimą siekiant užtikrinti, kad salos kuo geriau išnaudotų ribotus išteklius; |
| --- | --- |

67.

Galimybė naudotis viešosiomis paslaugomis

| 68. | ragina plėtoti ir tobulinti salų transporto infrastruktūrą siekiant skatinti tvarų transportą ir remti kelių, oro uostų ir uostų infrastruktūros modernizavimą ir žalinimą, kartu užtikrinant socialiai teisingą pertvarką; ypač ragina remti aplinką tausojantį viešąjį ir privatųjį transportą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina teikti pirmenybę didesnėms investicijoms į pagrindinę infrastruktūrą, siekiant pagerinti visų namų ūkių prieigą prie geriamojo vandens ir sanitarijos paslaugų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visų salų teritorinį tęstinumą pasitelkiant tvarų jūrų ir oro transportą, griežtai stengiantis išvengti monopolinės padėties, išskyrus atvejus, kai laisvos konkurencijos sąlygomis trūksta reguliarių transporto paslaugų, dėl kurių tenka sudaryti viešųjų paslaugų susitarimus; pabrėžia, kad svarbu mažinti keleivių ir prekių vežimo išlaidas, be kita ko, taikant lengvatinius tarifus nuolatiniams gyventojams, bei užtikrinti sausumos tiltų ir kelių jungčių saugumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją užtikrinti, kad 2021–2023 m. darbo programa pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir Europos bendradarbiavimo programomis būtų prisidedama prie salų teritorinio prieinamumo; pažymi, kad salų prieinamumo gerinimas ir tvaraus transporto jungčių su salomis ir tarp jų plėtojimas yra labai svarbūs jų vystymuisi ir pagrindinių viešųjų paslaugų, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paslaugų, teikimui; mano, kad tokio pobūdžio patobulinimai neturėtų apsiriboti tik žemynine dalimi arba, kai taikytina, ES valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad svarbu, visų pirma atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos krizę, tobulinti sveikatos priežiūros infrastruktūrą, stiprinti telemedicinos ir telepsichiatrijos paslaugas ir gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą bei galimybes gauti vaistų ES salose; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad labai svarbu suteikti vienodas galimybes visiems, ir ragina Komisiją bei valstybes nares pirmenybę teikti skaitmeninių įgūdžių trūkumo pašalinimui užtikrinant, kad pažeidžiami regionai, įskaitant kaimo ir atokias vietoves bei skurstančius piliečius, turėtų prieigą prie skaitmeninio švietimo ir mokymo, būtiniausios reikiamos techninės įrangos, visuotinę prieigą prie interneto ir skaitmeninės paramos bei kitų technologinių mokymosi priemonių; pažymi, kad būtina teikti paramą šiems asmenims siekiant ugdyti skaitmeninius įgūdžius, kurie jiems leistų klestėti, taip pat išvengti nelygybės didėjimo ir užtikrinti, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad skaitmeninimas ir veiksmingas skaitmeninis junglumas saloms yra didžiausias prioritetas, visų pirma siekiant padėti įveikti geografinius sunkumus, su kuriais jos susiduria, ir gerinti skaitmeninių technologijų ir infrastruktūros, švietimo ir mokymo paslaugų, taip pat e. sveikatos, įskaitant telemediciną ir telepsichiatriją, ir kitų esminių valdžios paslaugų, kurios daro teigiamą poveikį verslo strategijoms ir veiklai, teikimą piliečiams ir MVĮ; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad svarbu išlaikyti skaitmeninę infrastruktūrą, jungiančią ES salas su likusiu pasauliu, būtent skiriant pakankamai Europos lėšų pasenusiems jūriniams kabeliams pakeisti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mano, kad, ypač mažose salose, MVĮ sunku lengvai gauti visą informaciją, susijusią su verslumo skatinimu, įgūdžių ugdymu ir ES finansuojamomis galimybėmis; ragina teikti didesnę finansinę paramą šiuo atžvilgiu, taip pat rengti geresnius informacinius susitikimus, konsultavimo paslaugas ir specialiai pritaikytus mokymus; |
| --- | --- |

76.

Migracija

| 77. | pažymi, kad kai kurios salos susiduria su dideliu atvykstančių migrantų skaičiumi, kartais gerokai viršijančiu vietos gyventojų skaičių, ir kad jos negali suteikti reikiamų apgyvendinimo ir pagalbos priemonių; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į ypatingą ir neproporcingai didelį spaudimą prieglobsčio ir priėmimo sistemoms salose, periferinėse salose ir atokiausiuose regionuose; ragina Europos salų veiksmų plane pripažinti minėtąją prieglobsčio ir migracijos tikrovę, reikalaujančią suderintų Europos lygmens sprendimų, kuriais būtų gerbiama asmens gerovė ir orumas, kartu sprendžiant spaudimo problemą; |
| --- | --- |

78.

Pakartotinis valstybės pagalbos schemų ir priemonių vystymosi stokai mažinti vertinimas

| 79. | ragina Komisiją atlikti valstybės pagalbos, teikiamos ES salose įsikūrusioms įmonėms, apimties analizę; mano, kad, nepaisant Europos Sąjungos ir valstybių narių pastangų, būtina nustatyti, ar salose įsikūrusios įmonės galėjo pasinaudoti tokiomis priemonėmis ir kokiu mastu, ir atitinkamai pakartotinai įvertinti valstybės pagalbos taisykles; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu teikti lankstesnę valstybės pagalbą oro ir jūrų transporto įmonėms šiose salų teritorijose, atsižvelgiant į visišką salų priklausomybę nuo šių transporto priemonių; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina ateityje peržiūrėti valstybės pagalbos teisinę sistemą ir atlikti poveikio tyrimus, pagrįstus konkrečiais rodikliais, leidžiančiais įvertinti salų regionų ekonomikos konkurencingumo stoką, taip pat atsižvelgiant į pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio poveikį šioms teritorijoms, ir, kai laikinojoje valstybės pagalbos schemoje numatytos nepaprastosios priemonės baigs galioti po 2021 m. gruodžio 31 d., nustatyti salų teritorijoms specialų ilgainiui mažinamos pagalbos režimą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina sukurti „salų“ pakategorę, atsižvelgiant į jų išskirtinius ypatumus, kalbant apie taisyklių, susijusių su regionine valstybės pagalba 2021–2027 m. laikotarpiu, taikymą, ir panaikinti Europos saloms ir atokiausiems regionams de minimis viršutinę ribą, kurią viršijus reikalaujama Komisijos leidimo; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad reikia lankstesnio požiūrio siekiant užtikrinti veiksmingesnį Europos lėšų panaudojimą salų teritorijose ir atokiausiuose regionuose, nepažeidžiant atitinkamų kokybės standartų ir stebėsenos procedūrų; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad dabartinė de minimis taisyklė Europos salose ir atokiausiuose regionuose riboja konkurencingumą ir kelia jiems sunkumų; mano, kad siekiant sumažinti šiuos trūkumus visoms ES saloms turėtų būti nustatyta išimtis dėl de minimis taisyklės viršutinės ribos taikymo; be to, ragina Komisiją patikslinti valstybės pagalbos taisykles siekiant užtikrinti, kad subsidijos izoliuotumui sumažinti būtų laikomos ne valstybės pagalba, o kompensacija siekiant Europos saloms ir atokiausiems regionams sudaryti tokias pačias sąlygas kaip ir žemyniniams regionams; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina iš naujo įvertinti atstumo (150 km) kriterijų, naudojamą priskiriant salas pasienio regionams, kurie gali gauti finansavimą pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, vykdomas pagal sanglaudos politikos teritorijų bendradarbiavimo tikslą arba Europos kaimynystės politiką, atsižvelgiant į salų padėtį; mano, kad prireikus nustatyti tam tikrus apribojimus, labiau tiktų salų regionams taikyti tarpvalstybinės teritorijos sąlygą jūros baseino lygmeniu; |
| --- | --- |

84.

Speciali ir saloms pritaikyta Europos politika

| 85. | pabrėžia, kad statistinių duomenų apie salas trūkumas trukdo plėtoti tikslines politikos kryptis; ragina Komisiją įsteigti Europos nepalankioje padėtyje esančių teritorijų institutą, susijusį su SESV 174 straipsniu, kad visais administraciniais lygmenimis būtų renkami patikimi ir suvestiniai statistiniai duomenys, įskaitant pagal lytį suskirstytus duomenis, kurie būtų reguliariai atnaujinami naudojant suderintus kriterijus; ragina Komisiją gerinti statistinių duomenų apie Europos salas rinkimą ir savo pasiūlymų poveikio vertinimuose nustatyti atsižvelgimo į teritorijų aspektus kriterijų, kad būtų galima parengti tikslinę politiką ir įvertinti, kokį poveikį siūlomi teisės aktai turėtų piliečiams ir įmonėms skirtinguose regionuose; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pabrėžia, kad šiuo metu ne visoms saloms taikomi teritorijų klasifikavimą reglamentuojantys ES teisės aktai; ragina Komisiją pradėti diskusijas šiuo klausimu siekiant įtraukti salas į bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių ir apsvarstyti galimybę parengti programą, panašią į Europos miestų iniciatyvą, skirtą Europos salų partnerystėms remti, siekiant parengti naujoviškus su salomis susijusių problemų sprendimus ir dalytis geriausia patirtimi bei įgyvendinti piliečiams ir įmonėms naudingus sprendimus; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją atsižvelgti į Europos salų jau atliktus tyrimus dėl kylančių iššūkių ir papildomų išlaidų, susijusių su izoliuotumu, ir parengti tarpdalykines analizes, apimančias salų teritorijų demografinius, geografinius, ekonominius, socialinius ir aplinkos ypatumus, siekiant užtikrinti, kad šie regionai nepatirtų jokios nepalankios konkurencinės padėties, susijusios su jų geografine padėtimi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina skirti papildomų biudžeto lėšų siekiant padėti Europos saloms įveikti sunkumus ir skirtumus, su kuriais jos susiduria, ir padengti su Europos salomis susijusias papildomas išlaidas pagal būsimą sanglaudos politiką; siūlo išplėsti salų kontaktinį centrą, sukuriant salų klausimų darbo grupę Komisijos Regioninės ir miestų politikos generaliniame direktorate; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją atsižvelgti į biudžeto paskirstymą pagal BVP vienam gyventojui, siekiant apimti visus skirtumus tarp salų; |
| --- | --- |

89.

Salų paktas ir Europos salų veiksmų planas

| 90. | ragina Komisiją atlikti dinamišką SESV 174 straipsnio vertinimą ir juo remtis nustatant tikrą Europos salų darbotvarkę, taip pat, remiantis šiuo pranešimu, parengti Europos salų strategiją, kuri atitiktų vietos poreikius ir vietos realijas ir kurioje būtų atsižvelgiama į kiekvieno ES jūrų baseino ypatumus; ragina Komisiją atlikti skirtingų salų teritorijų padėčių tyrimą ir apsvarstyti salų strategiją pateikiant konkrečių pasiūlymų; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina kuo greičiau parengti ir įgyvendinti salų paktą, dalyvaujant pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, būtent nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės ir socialinės veiklos vykdytojams, pilietinei visuomenei, akademinei bendruomenei ir nevyriausybinėms organizacijoms, remiantis miestų pakto ir būsimo kaimų pakto modeliu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad dialogas su salų bendruomenėmis ir tarp jų yra labai svarbus siekiant puoselėti artumą Europos projektui, stiprinti ryšius tarp kultūrų, skatinti domėtis sprendimų priėmimo procesais ir skatinti pačios Europos Sąjungos kūrimą; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir valstybių narių nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

(2)  OL L 231, 2021 6 30, p. 1.

(3)  OL C 37, 2021 2 2, p. 57.

(4)  OL C 15, 2022 1 12, p. 2.

(5)  OL C 390, 2019 11 18, p. 53.

(6)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(7)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(8)  OL C 117, 2022 3 11, p. 18.

(9)  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

(10)  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (OL L 78, 2013 3 20, p. 41).

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/62

---

P9_TA(2022)0226

Bendros žuvininkystės politikos reglamento 17 straipsnis

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos reglamento 17 straipsnio įgyvendinimo (2021/2168(INI))

(2022/C 493/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 11, 38, 120 ir 191 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 11, 38, 120 ir 191 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (2) (toliau – BŽP reglamentas), ypač į jo 29 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (2) (toliau – BŽP reglamentas), ypač į jo 29 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą priimtą Europos Parlamento poziciją siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą priimtą Europos Parlamento poziciją siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1139, kuriuo nustatomas Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo (6)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo (6)“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 25 d. Komisijos ataskaitą dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (Direktyva 2008/56/EB) įgyvendinimo (COM(2020)0259)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 25 d. Komisijos ataskaitą dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (Direktyva 2008/56/EB) įgyvendinimo (COM(2020)0259)),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 30 d. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ataskaitą „ES žuvininkystės sektoriaus socialiniai duomenys“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 30 d. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ataskaitą „ES žuvininkystės sektoriaus socialiniai duomenys“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. ŽMTEK ataskaitą „BŽP socialinis aspektas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. ŽMTEK ataskaitą „BŽP socialinis aspektas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. paskelbtą ŽMTEK 2021 m. metinę ekonominę ataskaitą dėl ES žvejybos laivyno, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 8 d. paskelbtą ŽMTEK 2021 m. metinę ekonominę ataskaitą dėl ES žvejybos laivyno,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. ŽMTEK ataskaitą dėl kriterijų ir rodiklių siekiant įtraukti jūros gėrybių produktų tvarumo aspektus į prekybos standartus pagal bendrą rinkos organizavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. ŽMTEK ataskaitą dėl kriterijų ir rodiklių siekiant įtraukti jūros gėrybių produktų tvarumo aspektus į prekybos standartus pagal bendrą rinkos organizavimą,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2015 m. tyrimą dėl žvejybos galimybių suteikimo kriterijų ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto užsakytą 2015 m. tyrimą dėl žvejybos galimybių suteikimo kriterijų ES,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. Monpeljė administracinio teismo sprendimą byloje Nr. 1801790, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. Monpeljė administracinio teismo sprendimą byloje Nr. 1801790,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Naujosios ekonomikos fondo (NEF) ataskaitą „Kas gauna žvejoti ES? 2021 m. atnaujinta informacija apie tai, kaip ES valstybės narės paskirsto žvejybos galimybes“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Naujosios ekonomikos fondo (NEF) ataskaitą „Kas gauna žvejoti ES? 2021 m. atnaujinta informacija apie tai, kaip ES valstybės narės paskirsto žvejybos galimybes“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. organizacijos „World Wildlife Fund“ pranešimą „Europos krypties siekiant užtikrinti tausią žvejybą iki 2020 m. vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. organizacijos „World Wildlife Fund“ pranešimą „Europos krypties siekiant užtikrinti tausią žvejybą iki 2020 m. vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. organizacijų „Low Impact Fishers of Europe“ ir „Our Fish“ pranešimą „Kaip ES gali pereiti prie mažo poveikio aplinkai, mažaanglės ir socialiniu požiūriu teisingos žvejybos?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. organizacijų „Low Impact Fishers of Europe“ ir „Our Fish“ pranešimą „Kaip ES gali pereiti prie mažo poveikio aplinkai, mažaanglės ir socialiniu požiūriu teisingos žvejybos?“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) žvejybos elektroimpulsiniais tralais darbo grupės ataskaitą ir 2020 m. gegužės 20 d. ICES specialiąją rekomendaciją, kuria atsakoma į Nyderlandų užklausą dėl europinių jūrų liežuvių (Solea solea) žvejybos elektroimpulsiniais tralais Šiaurės jūroje poveikio ekosistemai ir aplinkai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) žvejybos elektroimpulsiniais tralais darbo grupės ataskaitą ir 2020 m. gegužės 20 d. ICES specialiąją rekomendaciją, kuria atsakoma į Nyderlandų užklausą dėl europinių jūrų liežuvių (Solea solea) žvejybos elektroimpulsiniais tralais Šiaurės jūroje poveikio ekosistemai ir aplinkai,

| — | atsižvelgdamas į JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodekso 6.18 straipsnį dėl tradicinių ir smulkiųjų žvejų teisių apsaugos ir, kai tinkama, lengvatinės prieigos prie tradicinių žvejybos plotų ir išteklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodekso 6.18 straipsnį dėl tradicinių ir smulkiųjų žvejų teisių apsaugos ir, kai tinkama, lengvatinės prieigos prie tradicinių žvejybos plotų ir išteklių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0152/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0152/2022),

| A. | kadangi BŽP reglamentas apima tikslus užtikrinti, „kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą“, taikyti „žuvininkystės valdymui [atsargumo metodą] ir [siekti] užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis“, taip pat nurodo tikslus taikyti „žuvininkystės valdymui [ekosisteminį metodą], kuriuo užtikrinama, kad žvejybos veiklos neigiamas poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo labiau sumažintas“, padėti „užtikrinti tinkamą pragyvenimo lygį nuo žvejybos veiklos priklausomiems asmenims, atsižvelgiant į priekrantės žvejybą ir socialinius bei ekonominius aspektus“, ir propaguoti „priekrantės žvejybos [veiklą], atsižvelgiant į socialinius bei ekonominius aspektus“; |
| --- | --- |

A.

kadangi BŽP reglamentas apima tikslus užtikrinti, „kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą“, taikyti „žuvininkystės valdymui [atsargumo metodą] ir [siekti] užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis“, taip pat nurodo tikslus taikyti „žuvininkystės valdymui [ekosisteminį metodą], kuriuo užtikrinama, kad žvejybos veiklos neigiamas poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo labiau sumažintas“, padėti „užtikrinti tinkamą pragyvenimo lygį nuo žvejybos veiklos priklausomiems asmenims, atsižvelgiant į priekrantės žvejybą ir socialinius bei ekonominius aspektus“, ir propaguoti „priekrantės žvejybos [veiklą], atsižvelgiant į socialinius bei ekonominius aspektus“;

| B. | kadangi pagal JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) 14.b tikslą šalys raginamos suteikti smulkiems tradicine žvejyba besiverčiantiems žvejams prieigą prie jūrų išteklių ir rinkų; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) 14.b tikslą šalys raginamos suteikti smulkiems tradicine žvejyba besiverčiantiems žvejams prieigą prie jūrų išteklių ir rinkų;

| C. | kadangi Taryba yra atsakinga už žvejybos galimybių (bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių arba bendrų žvejybos pastangų), kurios vėliau paskirstomos valstybėms narėms užtikrinant santykinio stabilumo principą, nustatymą; kadangi santykinis stabilumas yra svarbus BŽP elementas, kuris ilguoju laikotarpiu pasirodė esąs patikimas ir užtikrina žvejams matomumą, todėl jam neturėtų būti pakenkta; kadangi kiekviena valstybė narė paskirsto šias žvejybos galimybes savo žvejams ir gamintojų organizacijoms, laikydamasi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

C.

kadangi Taryba yra atsakinga už žvejybos galimybių (bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių arba bendrų žvejybos pastangų), kurios vėliau paskirstomos valstybėms narėms užtikrinant santykinio stabilumo principą, nustatymą; kadangi santykinis stabilumas yra svarbus BŽP elementas, kuris ilguoju laikotarpiu pasirodė esąs patikimas ir užtikrina žvejams matomumą, todėl jam neturėtų būti pakenkta; kadangi kiekviena valstybė narė paskirsto šias žvejybos galimybes savo žvejams ir gamintojų organizacijoms, laikydamasi subsidiarumo principo;

| D. | kadangi pagal subsidiarumo principą valstybės narės yra atsakingos už žvejybos galimybių paskirstymą; kadangi skirtingose šalyse gali būti didelių skirtumų tarp sektorių, todėl universalaus sprendimo principas nėra pageidautinas; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal subsidiarumo principą valstybės narės yra atsakingos už žvejybos galimybių paskirstymą; kadangi skirtingose šalyse gali būti didelių skirtumų tarp sektorių, todėl universalaus sprendimo principas nėra pageidautinas;

| E. | kadangi pagal BŽP reglamento 17 straipsnį valstybės narės, paskirstydamos turimas žvejybos galimybes, kaip nurodyta BŽP reglamento 16 straipsnyje, turi taikyti skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus; kadangi tie kriterijai, be kita ko, gali būti žvejybos poveikis aplinkai, ankstesni duomenys apie nuostatų laikymąsi, indėlis į vietos ekonomiką ir ankstesni duomenys apie sužvejotus kiekius; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal BŽP reglamento 17 straipsnį valstybės narės, paskirstydamos turimas žvejybos galimybes, kaip nurodyta BŽP reglamento 16 straipsnyje, turi taikyti skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus; kadangi tie kriterijai, be kita ko, gali būti žvejybos poveikis aplinkai, ankstesni duomenys apie nuostatų laikymąsi, indėlis į vietos ekonomiką ir ankstesni duomenys apie sužvejotus kiekius;

| F. | kadangi 17 straipsniu neužkertamas kelias šias nuostatas taikyti mėgėjų žvejybai ir valstybės narės pačios sprendžia, kaip paskirstyti žvejybos galimybes nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

F.

kadangi 17 straipsniu neužkertamas kelias šias nuostatas taikyti mėgėjų žvejybai ir valstybės narės pačios sprendžia, kaip paskirstyti žvejybos galimybes nacionaliniu lygmeniu;

| G. | kadangi 17 straipsnyje nustatyta, kad „valstybės narės siekia teikti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, pavyzdžiui, sunaudojama mažiau energijos ar daroma mažesnė žala buveinėms“; |
| --- | --- |

G.

kadangi 17 straipsnyje nustatyta, kad „valstybės narės siekia teikti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, pavyzdžiui, sunaudojama mažiau energijos ar daroma mažesnė žala buveinėms“;

| H. | kadangi pagal 16 straipsnį valstybės narės turi nuspręsti, kaip paskirstyti joms paskirtas žvejybos galimybes, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos teisių sistema, ir kiekviena valstybė narė apie paskirstymo būdą turi informuoti Komisiją; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal 16 straipsnį valstybės narės turi nuspręsti, kaip paskirstyti joms paskirtas žvejybos galimybes, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos teisių sistema, ir kiekviena valstybė narė apie paskirstymo būdą turi informuoti Komisiją;

| I. | kadangi duomenys apie žvejybos kvotų paskirstymą turėtų būti skelbiami laikantis atitinkamų duomenų apsaugos reglamentų; |
| --- | --- |

I.

kadangi duomenys apie žvejybos kvotų paskirstymą turėtų būti skelbiami laikantis atitinkamų duomenų apsaugos reglamentų;

| J. | kadangi ŽMTEK atliktame BŽP socialinio aspekto vertinime nustatyta, kad 2020 m. 16 iš 23 pakrantės valstybių narių atsakė į Komisijos prašymą informuoti ją apie taikytą paskirstymo metodą; |
| --- | --- |

J.

kadangi ŽMTEK atliktame BŽP socialinio aspekto vertinime nustatyta, kad 2020 m. 16 iš 23 pakrantės valstybių narių atsakė į Komisijos prašymą informuoti ją apie taikytą paskirstymo metodą;

| K. | kadangi ES nesilaikė termino iki 2020 m. užtikrinti gerą ES jūrų vandenų aplinkos būklę, kaip nustatyta Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje; kadangi 2020 m. Komisijos priimtoje ataskaitoje dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos pirmojo įgyvendinimo ciklo, atsižvelgiant į jos holistinį pobūdį, nustatyta, kad ES apsaugos sistema yra viena iš plačiausio užmojo pasaulyje, ir padaryta išvada, kad ją reikia tobulinti siekiant spręsti tokias problemas kaip peržvejojimas kai kuriose jūrose ir netausi žvejybos praktika, plastiko atliekos, maisto medžiagų perteklius, povandeninis triukšmas ir kitų rūšių tarša; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES nesilaikė termino iki 2020 m. užtikrinti gerą ES jūrų vandenų aplinkos būklę, kaip nustatyta Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje; kadangi 2020 m. Komisijos priimtoje ataskaitoje dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos pirmojo įgyvendinimo ciklo, atsižvelgiant į jos holistinį pobūdį, nustatyta, kad ES apsaugos sistema yra viena iš plačiausio užmojo pasaulyje, ir padaryta išvada, kad ją reikia tobulinti siekiant spręsti tokias problemas kaip peržvejojimas kai kuriose jūrose ir netausi žvejybos praktika, plastiko atliekos, maisto medžiagų perteklius, povandeninis triukšmas ir kitų rūšių tarša;

| L. | kadangi ES nesilaikė termino iki 2020 m. pasiekti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) užtikrinantį išteklių naudojimo lygį; kadangi vis dėlto padaryta didelė pažanga siekiant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslo, ypač šiaurės rytų Atlante ir Baltijos jūroje, kur 2020 m. 99 proc. iškrovimų, kuriuos valdo tik ES ir dėl kurių pateiktos mokslinės rekomendacijos, buvo „tvariai valdomi ištekliai“; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES nesilaikė termino iki 2020 m. pasiekti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) užtikrinantį išteklių naudojimo lygį; kadangi vis dėlto padaryta didelė pažanga siekiant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslo, ypač šiaurės rytų Atlante ir Baltijos jūroje, kur 2020 m. 99 proc. iškrovimų, kuriuos valdo tik ES ir dėl kurių pateiktos mokslinės rekomendacijos, buvo „tvariai valdomi ištekliai“;

| M. | kadangi ES įsipareigojo įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., kuri apima 14-ąjį DVT: „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi“; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES įsipareigojo įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., kuri apima 14-ąjį DVT: „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi“;

| N. | kadangi savo rezoliucijoje dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares „tinkamai remti perėjimą prie nedidelį poveikį darančios žvejybos“, be kita ko, „didinti nacionalinių kvotų, skiriamų mažos apimties priekrantės žvejybai, procentinę dalį“; |
| --- | --- |

N.

kadangi savo rezoliucijoje dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares „tinkamai remti perėjimą prie nedidelį poveikį darančios žvejybos“, be kita ko, „didinti nacionalinių kvotų, skiriamų mažos apimties priekrantės žvejybai, procentinę dalį“;

| O. | kadangi mažos apimties priekrantės žvejyba Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) reglamente apibrėžiama kaip žvejybos veikla, kurią vykdo jūrų ir vidaus vandenų žvejybos laivai, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, ir be laivo žvejojantys žvejai, įskaitant vandens bestuburių rinkėjus; |
| --- | --- |

O.

kadangi mažos apimties priekrantės žvejyba Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) reglamente apibrėžiama kaip žvejybos veikla, kurią vykdo jūrų ir vidaus vandenų žvejybos laivai, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, ir be laivo žvejojantys žvejai, įskaitant vandens bestuburių rinkėjus;

| P. | kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje nustatytas tikslas sumažinti neigiamą žvejybos ir gavybos veiklos poveikį pažeidžiamoms jūrų buveinėms ir rūšims, be kita ko, jūros dugnui, siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje nustatytas tikslas sumažinti neigiamą žvejybos ir gavybos veiklos poveikį pažeidžiamoms jūrų buveinėms ir rūšims, be kita ko, jūros dugnui, siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę;

| Q. | kadangi ES biologinės įvairovės strategijos tikslai apima rūšių priegaudos sumažinimą iki tokio lygio, kad jas būtų galima atkurti ir išsaugoti; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES biologinės įvairovės strategijos tikslai apima rūšių priegaudos sumažinimą iki tokio lygio, kad jas būtų galima atkurti ir išsaugoti;

| R. | kadangi ES žuvininkystė yra strateginis Sąjungos sektorius, kuriame žvejybos ir pakrančių zonose sukuriama daug tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, išlaikoma tvari ekonomika, susiejant užimtumą ir žmonių pragyvenimo šaltinius su teritorija ir išlaikant kultūrines tradicijas; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES žuvininkystė yra strateginis Sąjungos sektorius, kuriame žvejybos ir pakrančių zonose sukuriama daug tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, išlaikoma tvari ekonomika, susiejant užimtumą ir žmonių pragyvenimo šaltinius su teritorija ir išlaikant kultūrines tradicijas;

| S. | kadangi EJRŽAF teikia finansinę paramą jauniems žvejams, pradedantiems žvejybos veiklą, tačiau vėliau nėra garantijų žvejybos galimybėms įgyti; |
| --- | --- |

S.

kadangi EJRŽAF teikia finansinę paramą jauniems žvejams, pradedantiems žvejybos veiklą, tačiau vėliau nėra garantijų žvejybos galimybėms įgyti;

| T. | kadangi žvejyba neišvengiamai prisideda prie Sąjungos aprūpinimo maistu saugumo; |
| --- | --- |

T.

kadangi žvejyba neišvengiamai prisideda prie Sąjungos aprūpinimo maistu saugumo;

| U. | kadangi žvejyba sukuria darbo vietas tiek jūroje, tiek sausumoje; kadangi kai kurie regionai yra priklausomi nuo vietos lygmeniu vykdomo iškrovimo, kad būtų užtikrintas daugelio įmonių gyvybingumas ir išlaikytos aktyvios pakrančių bendruomenės; |
| --- | --- |

U.

kadangi žvejyba sukuria darbo vietas tiek jūroje, tiek sausumoje; kadangi kai kurie regionai yra priklausomi nuo vietos lygmeniu vykdomo iškrovimo, kad būtų užtikrintas daugelio įmonių gyvybingumas ir išlaikytos aktyvios pakrančių bendruomenės;

| V. | kadangi nėra išsamios ataskaitos apie tai, kaip Komisija įgyvendina BŽP reglamento 17 straipsnį, o tai reiškia, kad vieninteliai galimi vertinimai, kuriais gali būti grindžiamas šis pirminis įgyvendinimo vertinimas, yra ŽMTEK, labdaros organizacijų, paties žuvininkystės sektoriaus, NVO ir suinteresuotųjų subjektų paskelbti vertinimai; |
| --- | --- |

V.

kadangi nėra išsamios ataskaitos apie tai, kaip Komisija įgyvendina BŽP reglamento 17 straipsnį, o tai reiškia, kad vieninteliai galimi vertinimai, kuriais gali būti grindžiamas šis pirminis įgyvendinimo vertinimas, yra ŽMTEK, labdaros organizacijų, paties žuvininkystės sektoriaus, NVO ir suinteresuotųjų subjektų paskelbti vertinimai;

| W. | kadangi, remiantis naujausiu ŽMTEK atliktu BŽP socialinio aspekto vertinimu, į Komisijos 2020 m. prašymą valstybėms narėms pateikti informaciją apie savo paskirstymo sistemą buvo įtrauktas klausimas dėl poveikio vertinimo ir tik dvi valstybės narės (Švedija ir Danija) pranešė atliekančios tokį vertinimą; kadangi toje pačioje ataskaitoje nustatyta, kad 2020 m. tik 16 iš 23 pakrantės valstybių narių atsakė į Komisijos prašymą informuoti ją apie taikytą paskirstymo metodą; kadangi kai kurie iš šių atsakymų buvo mažai naudingi, nes juose buvo pateikti tik išsamūs nacionalinio žvejybos laivyno aprašymai arba paprasčiausiai pabrėžiamas ketinimas juos paskirstyti, nenurodant „skaidrių ir objektyvių“ kriterijų; |
| --- | --- |

W.

kadangi, remiantis naujausiu ŽMTEK atliktu BŽP socialinio aspekto vertinimu, į Komisijos 2020 m. prašymą valstybėms narėms pateikti informaciją apie savo paskirstymo sistemą buvo įtrauktas klausimas dėl poveikio vertinimo ir tik dvi valstybės narės (Švedija ir Danija) pranešė atliekančios tokį vertinimą; kadangi toje pačioje ataskaitoje nustatyta, kad 2020 m. tik 16 iš 23 pakrantės valstybių narių atsakė į Komisijos prašymą informuoti ją apie taikytą paskirstymo metodą; kadangi kai kurie iš šių atsakymų buvo mažai naudingi, nes juose buvo pateikti tik išsamūs nacionalinio žvejybos laivyno aprašymai arba paprasčiausiai pabrėžiamas ketinimas juos paskirstyti, nenurodant „skaidrių ir objektyvių“ kriterijų;

| X. | kadangi 2020 m. žvejybos sezonu mažos apimties žvejybos laivams skirta paprastųjų tunų kvota Italijoje buvo 3,03 proc., Kroatijoje – 11,6 proc., Prancūzijoje – 11,89 proc., Portugalijoje – 13,68 proc. ir Ispanijoje – 36,93 proc.; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2020 m. žvejybos sezonu mažos apimties žvejybos laivams skirta paprastųjų tunų kvota Italijoje buvo 3,03 proc., Kroatijoje – 11,6 proc., Prancūzijoje – 11,89 proc., Portugalijoje – 13,68 proc. ir Ispanijoje – 36,93 proc.;

| Y. | kadangi daugumą išteklių daugiausia žvejoja ne to paties tipo laivynai, tačiau kai kuriuos išteklius žvejoja ir mažos, ir didelės apimties žvejybos laivynai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi daugumą išteklių daugiausia žvejoja ne to paties tipo laivynai, tačiau kai kuriuos išteklius žvejoja ir mažos, ir didelės apimties žvejybos laivynai;

| Z. | kadangi įgyvendindama BŽP reglamento 17 straipsnį ir paskirstydama žvejybos kvotas pagal skaidrius ir objektyvius aplinkosauginio, socialinio ar ekonominio pobūdžio kriterijus, ES gali užtikrinti teisingą perėjimą prie mažaanglio ir mažo poveikio žvejybos laivyno; kadangi šis tikslas turi būti derinamas su tikslu užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

Z.

kadangi įgyvendindama BŽP reglamento 17 straipsnį ir paskirstydama žvejybos kvotas pagal skaidrius ir objektyvius aplinkosauginio, socialinio ar ekonominio pobūdžio kriterijus, ES gali užtikrinti teisingą perėjimą prie mažaanglio ir mažo poveikio žvejybos laivyno; kadangi šis tikslas turi būti derinamas su tikslu užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu;

| AA. | kadangi Komisija rengia žvejybos išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos veiksmų planą, kuris turi padėti siekti vieno iš pagrindinių Europos žaliojo kurso tikslų užtikrinant, kad žvejyba taptų tausesnė, ir tinkamai apsaugant jūrų ekosistemas bei jų biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisija rengia žvejybos išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos veiksmų planą, kuris turi padėti siekti vieno iš pagrindinių Europos žaliojo kurso tikslų užtikrinant, kad žvejyba taptų tausesnė, ir tinkamai apsaugant jūrų ekosistemas bei jų biologinę įvairovę;

| AB. | kadangi 2020 m. lapkričio 10 d. Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekė susitarimą dėl reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas; kadangi vėliau Taryboje balsuojant šis susitarimas buvo atmestas, o tai prieštarauja sprendimui, dėl kurio jau buvo susitarta su kitomis dviem institucijomis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2020 m. lapkričio 10 d. Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekė susitarimą dėl reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas; kadangi vėliau Taryboje balsuojant šis susitarimas buvo atmestas, o tai prieštarauja sprendimui, dėl kurio jau buvo susitarta su kitomis dviem institucijomis;

| AC. | kadangi „Brexit’as“ taip pat turėjo įtakos žvejybos teisių paskirstymui ES; |
| --- | --- |

AC.

kadangi „Brexit’as“ taip pat turėjo įtakos žvejybos teisių paskirstymui ES;

| 1. | primena, kad žuvų ištekliai yra viešasis gamtinis išteklius, kad žvejybos veikla ir valdymas yra šiuo ištekliumi grindžiamas turtas ir priklauso mūsų bendram paveldui, ir kad žuvų ištekliai turėtų būti valdomi taip, kad būtų užtikrinta didžiausia ilgalaikė nauda visuomenei, kuo labiau sumažintas poveikis ekosistemoms ir užtikrintas aprūpinimas maistu teikiant sveiką maistą; primena, kad Europos laivyno ekonominis pelningumas turėtų būti užtikrintas aplinkos, ekonominiu ir socialiniu požiūriu tausiai naudojant išteklius ir remiantis patikimomis mokslinėmis rekomendacijomis bei atsargumo principu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad kvotos dalys ir žvejybos galimybės yra teisė į viešuosius išteklius; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją paskirstyti žvejybos galimybes ir laikantis stabilumo ir nuspėjamumo principų, jokiam subjektui neturėtų būti suteikta ilgalaikė neribota teisė į tam tikrą kvotą ar žvejybos galimybes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad žvejybos, kuriai taikomos kvotos, atveju dėl žvejybą stabdančių žuvų rūšių problemos žvejybos operacijos gali būti sustabdytos iki sezono pabaigos, o tai gali turėti reikšmingų ekonominių pasekmių žvejams; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad gera kvotų sistema turėtų apimti pakankamą lankstumą, nes ji leistų žvejams, kuriems reikia papildomų kvotų žvejybą stabdančių žuvų rūšims, ir žvejams, kurie turi kvotų, pasiekti abiem pusėms naudingą rezultatą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad valstybės narės pačios nustato kriterijus, kuriuos jos taiko paskirstydamos žvejybos galimybes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Komisija nepradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš jokią valstybę narę dėl BŽP reglamento 17 straipsnio laikymosi; |
| --- | --- |

5.

Objektyvių ir skaidrių kriterijų taikymas

| 6. | pabrėžia, kad Komisija neatliko tyrimo, kuriame būtų analizuojamas kvotų paskirstymo pagal BŽP reglamento 16 ir 17 straipsnius kriterijų taikymas; pažymi, kad trūksta skaidrumo ir kad kelios valstybės narės viešai neskelbia, kokius kriterijus jos taiko skirstydamos žvejybos galimybes, ir ragina jas paskelbti tuos kriterijus viešai ir lengvai prieinamu būdu; primena, kad objektyvus paskirstymo metodas apima aiškų ir nedviprasmišką tinkamai apibrėžtų paskirstymo kriterijų aprašymą, įskaitant aiškų kriterijų santykinio lyginamojo svorio arba jų naudojimo sąlygų, jei paskirstymo kriterijai yra keli, aprašymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją prireikus parengti ataskaitą apie tai, kaip kiekviena valstybė narė taiko BŽP reglamento 16 ir 17 straipsniuose nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios nesilaiko savo įsipareigojimų, susijusių su žvejybos galimybių paskirstymo skaidrumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad skaidrūs paskirstymo kriterijai yra vienas iš parametrų, užtikrinančių stabilumą ir teisinį tikrumą veiklos vykdytojams; pabrėžia, kad pageidautina, jog visoje Sąjungoje būtų daroma pažanga kriterijų ir jų praktinio taikymo skaidrumo srityje; todėl pabrėžia, kad informacija apie žvejybos galimybių sistemos veikimą, įskaitant paskirstymo metodą, turėtų būti lengvai prieinama ir ją turėtų galėti suprasti visi, ypač veiklos vykdytojai ir suinteresuotieji subjektai, kad būtų lengviau taikyti nuoseklų, taisyklėmis grindžiamą paskirstymo metodą, kuris leistų užtikrinti geresnę kontrolę, vienodas galimybes visoms suinteresuotosioms šalims ir didesnį nuspėjamumą žvejams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares viešai paskelbti savo atitinkamus žvejybos galimybių paskirstymo metodus, laikantis taikytinų duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, privalo užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi BŽP reglamento 17 straipsnyje įtvirtintų nurodymų; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją užtikrinti, kad visos valstybės narės, vykdydamos aktyvią ir nuolatinę stebėseną, tinkamai taikytų 17 straipsnyje nurodytą privalomą skaidrumo nuostatą, susijusią su nacionalinių kvotų paskirstymo procesais, ir prireikus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš valstybes nares, kurios nesilaiko šio reikalavimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad gamintojų organizacijos, kooperatyvai ir kvotų savininkai gali savanoriškai pranešti apie savo kvotų paskirstymą, tačiau negali būti įpareigoti tai daryti dėl duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad gamintojų organizacijos ir žvejų gildijos atlieka esminį vaidmenį paskirstant žvejybos kvotas įvairiems laivams ir jas valdant; pažymi, kad daugelyje valstybių narių gamintojų organizacijoms priklauso palyginti nedaug smulkiųjų žvejų ir dar mažiau smulkiųjų žvejų patys turi jiems skirtas gamintojų organizacijas, o tai riboja jų galimybes naudotis šiuo kanalu žvejybos kvotoms gauti; ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti gamintojų organizacijų steigimą smulkiesiems žvejams ir jų pačių iniciatyva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad paskirstymo metodai turėtų būti parengti dalyvaujant žvejybos bendruomenėms, regioninėms valdžios institucijoms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, užtikrinant, kad visiems laivyno segmentams, gamintojų organizacijoms, žvejybos asociacijoms ir darbuotojų organizacijoms būtų tinkamai atstovaujama, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, ir kad į juos turėtų būti įtrauktos apsaugos priemonės, pvz., pranešimo laikotarpiai, kad žvejai galėtų prisitaikyti, jei valstybės narės nuspręstų pakeisti savo paskirstymo metodą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares sukurti tokias paskirstymo sistemas, kad būtų užtikrintas paprastumas, išvengta apsunkinančių biurokratinių procesų ir galiausiai sudarytos sąlygos veiklos vykdytojams ir suinteresuotiesiems subjektams stebėti paskirstymo kriterijus ir procesą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares užtikrinti vienodas sąlygas ir lygias galimybes visiems žvejams, kad būtų sudarytos sąžiningos galimybės naudotis jūrų ištekliais; |
| --- | --- |

16.

Aplinkosauginių, socialinių ir ekonominių kriterijų taikymas

| 17. | pažymi, kad nuo tada, kai įsigaliojo reformuota BŽP ir BŽP reglamento 17 straipsnis, Komisija dar nepateikė ataskaitų ir neužregistravo atvejų, kad valstybės narės pakeistų savo paskirstymo metodus, o tai rodo, kad 2013 m. BŽP reforma neturėjo didelio poveikio paskirstymo metodams; pažymi, kad ŽMTEK savo ataskaitoje dėl BŽP socialinio aspekto nurodo, kad nors apskritai valstybės narės BŽP reglamento 17 straipsnio tiesiogiai nesusiejo su savo nacionalinėmis kvotų paskirstymo sistemomis, paskirstymo procese jos taiko arba taikė kriterijus, kurie galėtų būti apibūdinami kaip socialiniai kriterijai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad anksčiau sužvejotų žuvų kiekiai šiuo metu yra dažniausi kriterijai, kuriuos valstybės narės taiko paskirstydamos žvejybos galimybes; mano, kad tokiais kriterijais užtikrinamas stabilumas, pripažįstama laivyno ir žvejų bendruomenių priklausomybė nuo žvejybos išteklių ir tai, kad laivynams ir žvejų bendruomenėms svarbu turėti stabilią ir nuspėjamą prieigą prie žvejybos išteklių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, jog iš turimų duomenų matyti, kad vos kelios valstybės narės, paskirstydamos žvejybos galimybes, taiko aplinkosauginio, socialinio ar ekonominio pobūdžio kriterijus ir kad, jei tie kriterijai ir taikomi, jie neturi didelės reikšmės skiriant galutines kvotas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, jog BŽP reglamento 17 straipsnyje teigiama, kad „[s]kirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, kaip nurodyta 16 straipsnyje, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus“; pažymi, kad versijoje anglų kalba vartojamas žodis „shall“; pažymi, kad tarp įvairių kalbinių versijų esama neatitikimų, dėl kurių gali būti skirtingai aiškinamas teisiškai privalomas šios formuluotės reikalavimas; vis dėlto pažymi, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo sprendime byloje Spika (C-540/16) (7) daro išvadą, kad valstybės narės, paskirstydamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali naudotis pagal BŽP reglamento 16 straipsnį, turi taikyti „skaidrius ir objektyvius kriterijus“; ragina Komisiją svarstyti šį klausimą būsimoje ataskaitoje dėl BŽP veikimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad dabartiniai paskirstymo metodai, daugiausia grindžiami istorinėmis teisėmis, užtikrina tam tikrą žvejybos sektoriaus ekonominio stabilumo lygį, o tai gali būti sąlyga, leidžianti veiklos vykdytojams diegti naujoves ir taikyti tvaresnius metodus, tačiau pripažįsta, kad kai kuriais atvejais jie prisideda prie tokių tendencijų kaip ekonominė koncentracija žvejybos sektoriuje, dėl kurios iškraipoma konkurencija, atsiranda kliūčių naujiems rinkos dalyviams ir sektorius tampa nepatrauklus naujiems jauniems žvejams; be to, mano, kad šie metodai kai kuriais atvejais nesuteikia pakankamai paskatų žvejams, įgyvendinantiems mažesnį poveikį aplinkai darančią žvejybos praktiką, ir neužtikrina sąžiningų galimybių visiems žvejams, įskaitant smulkiuosius žvejus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares tinkamai užtikrinti teisingą kvotų paskirstymą skirtingiems laivyno segmentams, atsižvelgiant į visų žvejų poreikius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad ištekliams, kurių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis didėja, pvz., gero išteklių valdymo arba sėkmingo atkūrimo plano atveju, valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę paskirstyti papildomas kvotas remdamosi ekonominiais, socialiniais ir aplinkosaugos kriterijais pagal 17 straipsnį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad smulkioji ir tradicinė žvejyba ir jos asociacijos, pvz., „Cofradias“, daugelyje ES pakrančių zonų ir salų yra pagrindinis vietos visuomenės, ekonomikos, kultūros ir tradicijų komponentas, todėl mano, kad joms turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir rūpestis, įskaitant ad hoc kvotas, ypač tais atvejais, kai dėl gero išteklių valdymo ar sėkmingo atkūrimo plano padidėja bendras išteklių kiekis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad skirstant žvejybos galimybes svarbu taikyti 17 straipsnyje nurodytus visų rūšių kriterijus (ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius), kad būtų visapusiškai pasiekti BŽP reglamente, Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategijoje nustatyti tikslai; primena, kad būtent valstybės narės yra atsakingos už paskirstymo kriterijų rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad dažnai trūksta kokybiškų duomenų apie mėgėjų žvejybos poveikį aplinkai, socialinį ir ekonominį poveikį arba jie yra neišsamūs, o tai reiškia, kad aplinkos, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijai negali būti parengti taip, kaip reikalaujama pagal 17 straipsnį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina Komisiją gerinti ir stiprinti tokių duomenų apie mėgėjų žvejybą rinkimą taikant patobulintą duomenų rinkimo sistemą ir kitas politikos priemones; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kiekviena atitinkama valstybė narė žvejybos galimybes paskirstytų pagal BŽP reglamentą ir visų pirma 17 straipsnį, taikydama skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus; mano, kad kiekviena valstybė narė, laikydamasi subsidiarumo principo, turėtų užtikrinti, kad kriterijai būtų tvarūs ir subalansuoti, kad būtų atsižvelgiama į vietos ypatumus ir iššūkius, kuriuos būtina spręsti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad įvairių rūšių žvejybos veikla ir jos tikrosios sąlygos visoje ES labai skiriasi, todėl nėra visiems tinkančių ekonominio, aplinkosauginio ar socialinio pobūdžio kriterijų, kuriuos būtų galima vienodai taikyti visoje ES; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad valstybės narės ir gamintojų organizacijos keliose šalyse sukūrė kvotų rezervus, kurie galėtų būti paskirstyti žvejams remiantis aplinkosauginiais, ekonominiais ir socialiniais kriterijais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valstybes nares skatinti žvejus taikyti tvariausią ir labiausiai aplinką tausojančią žvejybos praktiką, metodus ir inovacijas; mano, kad tokios paskatos turėtų būti apsvarstytos rengiant paskirstymo metodą pagal 17 straipsnį, ir ragina valstybes nares savo paskirstymo procesuose atsižvelgti į klimato ir ekosistemos aspektus, remiantis skaidrių kriterijų rinkiniu; primena, kad pagal 17 straipsnį valstybės narės turi stengtis teikti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, pavyzdžiui, suvartojama mažiau energijos ar daroma mažesnė žala buveinėms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares vykdant savo paskirstymo procesus skatinti veiklos vykdytojus pradėti ir stiprinti socialinį dialogą su profesinėmis sąjungomis ir darbuotojų organizacijomis, taip pat visapusiškai taikyti kolektyvines sutartis, kad būtų skatinamas socialinis tvarumas ir sąžiningos darbo sąlygos žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad valstybės narės turi stengtis teikti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai; pažymi, kad kai kurios valstybės narės tokias paskatas teikia; ragina ir kitas valstybes nares teikti tokias paskatas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad žvejybos galimybių paskirstymas taikant tokius kriterijus kaip mažesnis poveikis aplinkai ir atsižvelgiant į ankstesnius duomenis apie veiklos vykdytojo nuostatų laikymąsi gali padėti atkurti žuvų populiacijas iki tvaraus lygio ir pagerinti biologinės įvairovės apsaugą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares, laikantis BŽP reglamento 17 straipsnio, remti jaunų ir naujų žvejų veiklos pradžią, siekiant sumažinti patekimo į rinką kliūtis, spręsti rinkos nepakankamumo problemas ir galiausiai palengvinti labai reikalingą kartų kaitą žuvininkystės sektoriuje; be to, ragina valstybes nares pasinaudoti visomis EJRŽAF teikiamomis galimybėmis kartų kaitos problemai spręsti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją aktyviau bendradarbiauti su atitinkamomis valstybėmis narėmis įgyvendinant BŽP reglamento 17 straipsnio nuostatas; ragina Komisiją ir toliau padėti valstybėms narėms, kai jos rengia savo žvejybos galimybių paskirstymo metodiką, visapusiškai taikyti skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio pobūdžio kriterijus, pvz., paskelbiant gaires; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti galimybes, kaip užtikrinti žvejams ekonominį stabilumą ir ateities perspektyvas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją būsimoje ataskaitoje dėl BŽP reglamento veikimo išnagrinėti, kaip valstybės narės įgyvendina BŽP reglamento 17 straipsnį, ir pateikti pasiūlymų, kaip jį pagerinti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad ES vis dar neturi teisėkūros priemonės, kad galėtų įgyvendinti Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos paskutinėse sesijose priimtus sprendimus; su dideliu susirūpinimu pabrėžia, kad dėl tokios norminės spragos gali kilti pavojus svarbių kvotų paskirstymui ES žuvininkystės sektoriuje; todėl primygtinai ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl šalių jau pasiekto susitarimo, kuris atitiktų Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(2)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(3)  OL C 506, 2021 12 15, p. 160.

(4)  OL L 247, 2021 7 13, p. 1.

(5)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(6)  OL C 184, 2022 5 5, p. 2.

(7)  2018 m. liepos 12 d. Sprendimas UAB„Spika“ ir kt. / Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos, C-540/16, ECLI:EU:C:2018:565.

---

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/70

---

P9_TA(2022)0236

Saugumas Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmuo

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl saugumo Rytų partnerystės regione ir bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens (2021/2199(INI))

(2022/C 493/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) preambulę, ypač jos trečią, ketvirtą ir šeštą pastraipas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) preambulę, ypač jos trečią, ketvirtą ir šeštą pastraipas,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį, ypač jos 2 skyriaus 2 skirsnį „Nuostatos dėl bendros saugumo ir gynybos politikos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį, ypač jos 2 skyriaus 2 skirsnį „Nuostatos dėl bendros saugumo ir gynybos politikos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (1), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (2), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (3), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4), taip pat į Europos bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (1), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (2), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (3), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4), taip pat į Europos bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/887, kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/887, kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/1792, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/1792, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimus (BUSP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) ir 2021/750 (14) dėl Kanados, Norvegijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo PESCO projekte „Karinis mobilumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimus (BUSP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) ir 2021/750 (14) dėl Kanados, Norvegijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo PESCO projekte „Karinis mobilumas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1537, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1537, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (15),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1127, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1127, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (16),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2019/797 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su Sąjungai ar jos valstybėms narėms gresiančiais kibernetiniais išpuoliais (17),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (18),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (19) ir 2021 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/813, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (19) ir 2021 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/813, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/486/BUSP dėl Europos Sąjungos patariamosios misijos civilinės saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) (20),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (21) ir 2020 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1990, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (21) ir 2020 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1990, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (22),

| — | atsižvelgdamas į Europos gynybos fondo 2021-ųjų metinę darbo programą, kurią 2021 m. birželio 30 d. priėmė Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gynybos fondo 2021-ųjų metinę darbo programą, kurią 2021 m. birželio 30 d. priėmė Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (COM(2020)0829),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES saugumo sąjungos strategijos (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES saugumo sąjungos strategijos (COM(2020)0605),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“ (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“ (JOIN(2017)0450),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021),

| — | atsižvelgdamas į neoficialų Europos Vadovų Tarybos susitikimą, vykusį 2022 m. kovo 10–11 d., oficialų Europos Vadovų Tarybos susitikimą, vykusį 2022 m. kovo 24–25 d., ir neeilinį NATO aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2022 m. kovo 24 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neoficialų Europos Vadovų Tarybos susitikimą, vykusį 2022 m. kovo 10–11 d., oficialų Europos Vadovų Tarybos susitikimą, vykusį 2022 m. kovo 24–25 d., ir neeilinį NATO aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2022 m. kovo 24 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2021 m. vasario 26 d. susitikimo dalyvių pareiškimą dėl saugumo ir gynybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2021 m. vasario 26 d. susitikimo dalyvių pareiškimą dėl saugumo ir gynybos,

| — | atsižvelgdamas į 2019–2024 m. naująją strateginę darbotvarkę, kurią 2019 m. birželio 20 d. priėmė Europos Vadovų Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019–2024 m. naująją strateginę darbotvarkę, kurią 2019 m. birželio 20 d. priėmė Europos Vadovų Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. kovo 9 d., 2017 m. birželio 22 d., 2017 m. lapkričio 20 d. ir 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. kovo 9 d., 2017 m. birželio 22 d., 2017 m. lapkričio 20 d. ir 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes bei 2022 m. sausio 24 d. išvadas dėl Europos saugumo padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes bei 2022 m. sausio 24 d. išvadas dėl Europos saugumo padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d., 2018 m. birželio 25 d., 2019 m. birželio 17 d., 2019 m. gruodžio 10 d., 2020 m. birželio 17 d., 2020 m. spalio 12 d., 2020 m. lapkričio 20 d., 2020 m. gruodžio 7 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d., 2018 m. birželio 25 d., 2019 m. birželio 17 d., 2019 m. gruodžio 10 d., 2020 m. birželio 17 d., 2020 m. spalio 12 d., 2020 m. lapkričio 20 d., 2020 m. gruodžio 7 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadas dėl civilinių BSGP pajėgumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadas dėl civilinių BSGP pajėgumų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas dėl 2020 m. PESCO strateginės peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas dėl 2020 m. PESCO strateginės peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES išorės veiksmų terorizmo ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su jais srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES išorės veiksmų terorizmo ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su jais srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl papildomų pastangų siekiant didinti atsparumą ir kovoti su hibridinėmis grėsmėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl papildomų pastangų siekiant didinti atsparumą ir kovoti su hibridinėmis grėsmėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl susitarimo dėl civilinių BSGP pajėgumų nustatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl susitarimo dėl civilinių BSGP pajėgumų nustatymo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemos (Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemos (Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio),

| — | atsižvelgdamas į suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD) pirmojo ciklo galutinę ataskaitą, pristatytą Tarybai jos 2020 m. lapkričio 20 d. posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD) pirmojo ciklo galutinę ataskaitą, pristatytą Tarybai jos 2020 m. lapkričio 20 d. posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į visuotinę strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visuotinę strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Prahos, 2011 m. Varšuvos, 2013 m. Vilniaus, 2015 m. Rygos bei 2017 m. ir 2021 m. Briuselio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendrus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Prahos, 2011 m. Varšuvos, 2013 m. Vilniaus, 2015 m. Rygos bei 2017 m. ir 2021 m. Briuselio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendrus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, kurį priėmė trijų asocijuotųjų šalių parlamentų užsienio reikalų komitetai, ir į bendrą pareiškimą, kurį 2021 m. gruodžio 13 d. priėmė Lenkija ir Lietuva, dėl bendradarbiavimo įgyvendinant žmogaus teisių stebėseną Rusijos okupuotose Rytų partnerystės šalių teritorijose stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, kurį priėmė trijų asocijuotųjų šalių parlamentų užsienio reikalų komitetai, ir į bendrą pareiškimą, kurį 2021 m. gruodžio 13 d. priėmė Lenkija ir Lietuva, dėl bendradarbiavimo įgyvendinant žmogaus teisių stebėseną Rusijos okupuotose Rytų partnerystės šalių teritorijose stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Minsko protokolą, 2014 m. rugsėjo 19 d. Minsko memorandumą ir 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtus ir pasirašytus Minsko susitarimus, kuriems visiems buvo pritarta vadovaujantis 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2202(2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Minsko protokolą, 2014 m. rugsėjo 19 d. Minsko memorandumą ir 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtus ir pasirašytus Minsko susitarimus, kuriems visiems buvo pritarta vadovaujantis 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2202(2015),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. ir 2022 m. balandžio 6 d. įvykusius trišalius Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Charles’o Michelio, Azerbaidžano Respublikos prezidento Ilhamo Aliyevo ir Armėnijos Respublikos ministro pirmininko Nikolo Pashinyano susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. ir 2022 m. balandžio 6 d. įvykusius trišalius Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Charles’o Michelio, Azerbaidžano Respublikos prezidento Ilhamo Aliyevo ir Armėnijos Respublikos ministro pirmininko Nikolo Pashinyano susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. bendrą pareiškimą dėl ES ir NATO bendradarbiavimo bei 2016 m. liepos 8 d. ES ir NATO bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. bendrą pareiškimą dėl ES ir NATO bendradarbiavimo bei 2016 m. liepos 8 d. ES ir NATO bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 17 d. šeštąją pažangos ataskaitą dėl bendrų pasiūlymų, kuriems 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. pritarė ES Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba, įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 17 d. šeštąją pažangos ataskaitą dėl bendrų pasiūlymų, kuriems 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. pritarė ES Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba, įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą 74 pasiūlymų rinkinį Varšuvos bendrai deklaracijai įgyvendinti, kuriam 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. pritarė ES Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą 74 pasiūlymų rinkinį Varšuvos bendrai deklaracijai įgyvendinti, kuriam 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. pritarė ES Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. ES ir JT bendrą pareiškimą „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje stiprinimas: 2022–2020 m. prioritetai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. ES ir JT bendrą pareiškimą „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje stiprinimas: 2022–2020 m. prioritetai“,

| — | atsižvelgdamas į JT Chartiją, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos (Helsinkio) baigiamąjį aktą, 1990 m. Paryžiaus chartiją dėl naujos Europos, 1994 m. gruodžio 3 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) elgesio kodeksą, susijusį su politiniais ir kariniais saugumo aspektais, 1994 m. gruodžio 5 d. memorandumą dėl saugumo garantijų ryšium su Ukrainos prisijungimu prie Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (Budapešto memorandumas dėl saugumo garantijų) ir 2011 m. lapkričio 30 d. Vienos dokumentą dėl pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Chartiją, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos (Helsinkio) baigiamąjį aktą, 1990 m. Paryžiaus chartiją dėl naujos Europos, 1994 m. gruodžio 3 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) elgesio kodeksą, susijusį su politiniais ir kariniais saugumo aspektais, 1994 m. gruodžio 5 d. memorandumą dėl saugumo garantijų ryšium su Ukrainos prisijungimu prie Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (Budapešto memorandumas dėl saugumo garantijų) ir 2011 m. lapkričio 30 d. Vienos dokumentą dėl pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo transatlantinių santykių srityje (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl karo belaisvių po naujausio Armėnijos ir Azerbaidžano konflikto (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl karo belaisvių po naujausio Armėnijos ir Azerbaidžano konflikto (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse ir Direktyvos 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo įgyvendinimo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/81/EB dėl viešųjų pirkimų gynybos ir saugumo srityse ir Direktyvos 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo įgyvendinimo (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldovos Respublika įgyvendinimo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldovos Respublika įgyvendinimo (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (31),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl karinio mobilumo (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl karinio mobilumo (32),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl kibernetinės gynybos (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl kibernetinės gynybos (33),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač susijusias su Rusijos veiksmais Rytų partnerystės šalių teritorijoje, jos įvykdyta neteisėta Krymo aneksija, jos vykdomais Krymo totorių teisių pažeidimais, Ukrainos, Gruzijos ir Moldovos Respublikos teritorijos dalių okupacija ir ryšium su tuo vykdoma okupuotų teritorijų atitvėrimo sienomis veikla bei priešiška propaganda ir dezinformacija, nukreipta prieš ES ir Rytų partnerystės šalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač susijusias su Rusijos veiksmais Rytų partnerystės šalių teritorijoje, jos įvykdyta neteisėta Krymo aneksija, jos vykdomais Krymo totorių teisių pažeidimais, Ukrainos, Gruzijos ir Moldovos Respublikos teritorijos dalių okupacija ir ryšium su tuo vykdoma okupuotų teritorijų atitvėrimo sienomis veikla bei priešiška propaganda ir dezinformacija, nukreipta prieš ES ir Rytų partnerystės šalis,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0168/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0168/2022),

| A. | kadangi Rytų partnerystė yra dalis ES kaimynystės politikos ir kadangi ES vadovaujasi visapusišku požiūriu į saugumą ir atsparumą (taip pat ir atremiant kibernetines bei hibridines grėsmes), kuris sumanytas būtent taip, kad būtų stiprinami santykiai su šešiomis Rytų partnerystės šalimis, t. y. Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldovos Respublika ir Ukraina, kad – bendros atsakomybės ir įsipareigojimų dvasia – būtų prisidedama prie taikos, stabilumo, atsparumo, bendros gerovės, darnaus vystymosi, reformų ir žmonių saugumo ES rytinėse kaimyninėse šalyse skatinimo, ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo, tarpsektorinių reformų rėmimo ir didesnio šių šalių atsparumo apskritai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partnerystė yra dalis ES kaimynystės politikos ir kadangi ES vadovaujasi visapusišku požiūriu į saugumą ir atsparumą (taip pat ir atremiant kibernetines bei hibridines grėsmes), kuris sumanytas būtent taip, kad būtų stiprinami santykiai su šešiomis Rytų partnerystės šalimis, t. y. Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldovos Respublika ir Ukraina, kad – bendros atsakomybės ir įsipareigojimų dvasia – būtų prisidedama prie taikos, stabilumo, atsparumo, bendros gerovės, darnaus vystymosi, reformų ir žmonių saugumo ES rytinėse kaimyninėse šalyse skatinimo, ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo, tarpsektorinių reformų rėmimo ir didesnio šių šalių atsparumo apskritai;

| B. | kadangi Rytų partnerystės tikslas – puoselėti stabilumą, gerovę ir tarpusavio bendradarbiavimą bei skatinti įsipareigojimą imtis būtinų reformų; kadangi būtina nedelsiant stiprinti taikų konfliktų sprendimą visose Rytų partnerystės šalyse, visų pirma taikant daugiašales strategijas ir naudojantis tokiais forumais, kaip ESBO; kadangi būtina sukurti strategiją dėl to, kaip geriau spręsti ES įgyvendinamos Rytų partnerystės politikos saugumo aspektų problemą, kurios atskaitos tašku taptų atžvalgumas atitinkamų šalių partnerių saugumo reikmėms, nes Rytų partnerystės regiono destabilizavimas kelią rimtą globalinę grėsmę bei grėsmę taikai, stabilumui ir saugumui Rytų partnerystės šalyse ir Europos žemyne; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rytų partnerystės tikslas – puoselėti stabilumą, gerovę ir tarpusavio bendradarbiavimą bei skatinti įsipareigojimą imtis būtinų reformų; kadangi būtina nedelsiant stiprinti taikų konfliktų sprendimą visose Rytų partnerystės šalyse, visų pirma taikant daugiašales strategijas ir naudojantis tokiais forumais, kaip ESBO; kadangi būtina sukurti strategiją dėl to, kaip geriau spręsti ES įgyvendinamos Rytų partnerystės politikos saugumo aspektų problemą, kurios atskaitos tašku taptų atžvalgumas atitinkamų šalių partnerių saugumo reikmėms, nes Rytų partnerystės regiono destabilizavimas kelią rimtą globalinę grėsmę bei grėsmę taikai, stabilumui ir saugumui Rytų partnerystės šalyse ir Europos žemyne;

| C. | kadangi pastaraisiais metais Rytų partnerystės šalys susiduria su rimtais tarptautinės teisės pažeidimais, saugumo grėsmėmis ir konfliktais, nuvedusiais į šiuo metu Rusijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą; kadangi saugumas ir taika rytinėse kaimyninėse šalyse suponuoja pagarbą tarptautinei teisei, teritoriniam vientisumui ir pagrindinėms teisėms bei laisvėms ir jų užtikrinimą; kadangi ES turėtų daryti viską, ką gali, kad padėtų asocijuotosioms Rytų partnerystės šalims susigrąžinti visišką suverenumą ir savo teritorijų kontrolę; kadangi aiškus ES įsipareigojimas asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių europinei perspektyvai nepaprastai svarbus demokratinių reformų ir jų visuomenių saugumo, stabilumo bei gerovės požiūriais; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastaraisiais metais Rytų partnerystės šalys susiduria su rimtais tarptautinės teisės pažeidimais, saugumo grėsmėmis ir konfliktais, nuvedusiais į šiuo metu Rusijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą; kadangi saugumas ir taika rytinėse kaimyninėse šalyse suponuoja pagarbą tarptautinei teisei, teritoriniam vientisumui ir pagrindinėms teisėms bei laisvėms ir jų užtikrinimą; kadangi ES turėtų daryti viską, ką gali, kad padėtų asocijuotosioms Rytų partnerystės šalims susigrąžinti visišką suverenumą ir savo teritorijų kontrolę; kadangi aiškus ES įsipareigojimas asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių europinei perspektyvai nepaprastai svarbus demokratinių reformų ir jų visuomenių saugumo, stabilumo bei gerovės požiūriais;

| D. | kadangi ES ir rytinės kaimyninės šalys partnerės kartu nusprendė gilinti savo bendradarbiavimą saugumo srityje, įskaitant Rytų partnerystės šalių pajėgumo atremti hibridines ir kibernetines grėsmes stiprinimą; kadangi didelį dėmesį ir toliau būtina skirti konvencinėms grėsmėms, atsižvelgiant į pastarojo meto pokyčius Rytų partnerystės šalyse ir Vidurinėje Azijoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir rytinės kaimyninės šalys partnerės kartu nusprendė gilinti savo bendradarbiavimą saugumo srityje, įskaitant Rytų partnerystės šalių pajėgumo atremti hibridines ir kibernetines grėsmes stiprinimą; kadangi didelį dėmesį ir toliau būtina skirti konvencinėms grėsmėms, atsižvelgiant į pastarojo meto pokyčius Rytų partnerystės šalyse ir Vidurinėje Azijoje;

| E. | kadangi pagrindiniai Rytų partnerystės tikslai naudingi visoms kaimyninėms šalims, įskaitant Rusiją, nes jų siekiant prisidedama prie didesnio stabilumo regione puoselėjimo priemonėmis, kurias taikant išsaugoma tarptautinė teisė, gerbiamas teritorinis vientisumas ir sutartys, kuriomis reglamentuojami valstybių tarpusavio santykiai bei stiprinamas geras valdymas, demokratija, teisinės valstybės principas, paisoma žmogaus teisių ir gerų kaimyninių santykių, skatinant taiką, stabilumą, bendrą gerovę ir ateities galimybes visų Rytų partnerystės šalių gyventojams; kadangi Rytų partnerystės regiono destabilizavimas kelia didelę grėsmę ES ir pasaulio taikai, stabilumui bei saugumui; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindiniai Rytų partnerystės tikslai naudingi visoms kaimyninėms šalims, įskaitant Rusiją, nes jų siekiant prisidedama prie didesnio stabilumo regione puoselėjimo priemonėmis, kurias taikant išsaugoma tarptautinė teisė, gerbiamas teritorinis vientisumas ir sutartys, kuriomis reglamentuojami valstybių tarpusavio santykiai bei stiprinamas geras valdymas, demokratija, teisinės valstybės principas, paisoma žmogaus teisių ir gerų kaimyninių santykių, skatinant taiką, stabilumą, bendrą gerovę ir ateities galimybes visų Rytų partnerystės šalių gyventojams; kadangi Rytų partnerystės regiono destabilizavimas kelia didelę grėsmę ES ir pasaulio taikai, stabilumui bei saugumui;

| F. | kadangi 2021 m. gruodžio 15 d. įvykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtinta suvereni kiekvienos partnerės teisė pasirinkti savo santykių su ES mastą ir tikslus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. gruodžio 15 d. įvykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtinta suvereni kiekvienos partnerės teisė pasirinkti savo santykių su ES mastą ir tikslus;

| G. | kadangi po 2021 m. gruodžio 15 d. vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo buvo sustiprintos pastangos siekiant didinti atsparumą, stiprinti strateginę komunikaciją ir kovoti su dezinformacija bei puoselėti saugumą, dialogą kibernetikos klausimais ir bendradarbiavimą bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi po 2021 m. gruodžio 15 d. vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo buvo sustiprintos pastangos siekiant didinti atsparumą, stiprinti strateginę komunikaciją ir kovoti su dezinformacija bei puoselėti saugumą, dialogą kibernetikos klausimais ir bendradarbiavimą bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse;

| H. | kadangi visų Rytų partnerystės regiono šalių, išskyrus Baltarusiją, žemėje vyksta teritoriniai konfliktai, kuriuos organizavo arba kuriuose dalyvauja Rusija; |
| --- | --- |

H.

kadangi visų Rytų partnerystės regiono šalių, išskyrus Baltarusiją, žemėje vyksta teritoriniai konfliktai, kuriuos organizavo arba kuriuose dalyvauja Rusija;

| I. | kadangi 2022 m. vasario 22 d. abeji Rusijos parlamento rūmai – Federacijos Taryba ir Valstybės Dūma – vienbalsiai pritarė tam, kad Ukrainos separatistiniai Donecko ir Luhansko regionai būtų pripažinti nepriklausomomis valstybėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. vasario 22 d. abeji Rusijos parlamento rūmai – Federacijos Taryba ir Valstybės Dūma – vienbalsiai pritarė tam, kad Ukrainos separatistiniai Donecko ir Luhansko regionai būtų pripažinti nepriklausomomis valstybėmis;

| J. | kadangi 2022 m. vasario 23 d. Rusijos parlamentas balsavo už tai, kad prezidentui V. Putinui būtų leista panaudoti Rusijos armijos pajėgas užsienyje „separatistams Ukrainoje paremti“; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. vasario 23 d. Rusijos parlamentas balsavo už tai, kad prezidentui V. Putinui būtų leista panaudoti Rusijos armijos pajėgas užsienyje „separatistams Ukrainoje paremti“;

| K. | kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos prezidentas V. Putinas, sakydamas iš anksto įrašytą kalbą, kuri buvo transliuojama per televiziją, pranešė, kad įsakė pradėti „specialią karinę operaciją“ Rytų Ukrainoje; kadangi po kelių minučių raketų smūgiai buvo fiksuojami dešimtyse Ukrainos miestų, įskaitant šalies sostinę; kadangi auštant iš pasienio su Rusija pusės, iš Baltarusijos pusės šiaurėje ir iš Rusijos neteisėtai aneksuoto Krymo pietuose į Rytų Ukrainą įvažiavo kariuomenės pajėgos ir šarvuočiai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusijos prezidentas V. Putinas, sakydamas iš anksto įrašytą kalbą, kuri buvo transliuojama per televiziją, pranešė, kad įsakė pradėti „specialią karinę operaciją“ Rytų Ukrainoje; kadangi po kelių minučių raketų smūgiai buvo fiksuojami dešimtyse Ukrainos miestų, įskaitant šalies sostinę; kadangi auštant iš pasienio su Rusija pusės, iš Baltarusijos pusės šiaurėje ir iš Rusijos neteisėtai aneksuoto Krymo pietuose į Rytų Ukrainą įvažiavo kariuomenės pajėgos ir šarvuočiai;

| L. | kadangi, prezidento V. Putino sprendimu, 2022 m. vasario 27 d. Rusijos branduolinės ir raketinės pajėgos perėjo prie aukščiausio lygio kovinės parengties; |
| --- | --- |

L.

kadangi, prezidento V. Putino sprendimu, 2022 m. vasario 27 d. Rusijos branduolinės ir raketinės pajėgos perėjo prie aukščiausio lygio kovinės parengties;

| M. | kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusija, prie sienos su Ukraina sutelkusi per 200 000 pulti pasirengusių karių ir sykiu stiprindama savo hibridinio ir kibernetinio karo prieš išrinktą Ukrainos valdžią taktiką, pradėjo plataus masto įsiveržimą į Ukrainą per jos šiaurinę, rytinę ir pietinę sienas bei iš Juodosios jūros ir – pasinaudodama savo pranašumu oro ir jūrų pajėgų bei ginkluotės srityse – masinį civilių gyvenamųjų vietų bombardavimą; kadangi visa kartu sudėjus tai didžiausias karinis konfliktas Europoje po Antrojo pasaulinio karo; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusija, prie sienos su Ukraina sutelkusi per 200 000 pulti pasirengusių karių ir sykiu stiprindama savo hibridinio ir kibernetinio karo prieš išrinktą Ukrainos valdžią taktiką, pradėjo plataus masto įsiveržimą į Ukrainą per jos šiaurinę, rytinę ir pietinę sienas bei iš Juodosios jūros ir – pasinaudodama savo pranašumu oro ir jūrų pajėgų bei ginkluotės srityse – masinį civilių gyvenamųjų vietų bombardavimą; kadangi visa kartu sudėjus tai didžiausias karinis konfliktas Europoje po Antrojo pasaulinio karo;

| N. | kadangi, nepaisydamos pradinės nesėkmės, kurį lėmė ryžtingas Ukrainos pasipriešinimas, Rusijos pajėgos vykdo puolimo veiksmus ir rengia apšaudymus iš oro bei artilerinius /raketinius civilių pozicijų ir infrastruktūros, įskaitant žinomus evakuacijos koridorius, apšaudymus; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nepaisydamos pradinės nesėkmės, kurį lėmė ryžtingas Ukrainos pasipriešinimas, Rusijos pajėgos vykdo puolimo veiksmus ir rengia apšaudymus iš oro bei artilerinius /raketinius civilių pozicijų ir infrastruktūros, įskaitant žinomus evakuacijos koridorius, apšaudymus;

| O. | kadangi 2022 m. kovo 13 d., Rusijai eskaluojant savo agresijos karą Ukrainoje, nuo smūgių nukentėjo didelė, mažiau nei 16 km nuo Lenkijos sienos nutolusi karinė bazė: per šį įvykį žuvo mažiausiai 35, sužalojimus patyrė 134 žmonės, o įtampa regione dar labiau išaugo; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2022 m. kovo 13 d., Rusijai eskaluojant savo agresijos karą Ukrainoje, nuo smūgių nukentėjo didelė, mažiau nei 16 km nuo Lenkijos sienos nutolusi karinė bazė: per šį įvykį žuvo mažiausiai 35, sužalojimus patyrė 134 žmonės, o įtampa regione dar labiau išaugo;

| P. | kadangi prezidento V. Putino vadovaujama Rusija tęsia agresijos karą ir nenutrūkstamą hibridinį karą prieš kai kurias Rytų partnerystės šalis, atsiremdama į visame regione tvyrančią nuolatinę jėgos panaudojimo grėsmę, ginkluotą agresiją ir neteisėtą okupaciją, kad valstybės liktų politiškai silpnos ir išbalansuotos bei pririštos prie Maskvos deklaruotos įtakos sferos, faktiškai nepaisydama suverenios Rytų partnerystės šalių teisės į teritorinį vientisumą ir savarankiškus užsienio politikos sprendimus bei teisės rinktis savo sąjungininkus ir prieštaraudama atitinkamiems ESBO principams, įtvirtintiems 1975 m. Helsinkio baigiamajame akte, 1990 m. Paryžiaus chartijoje bei 1999 m. Stambulo ir 2010 m. Astanos dokumentuose; kadangi agresyvūs Rusijos veiksmai ir jos mėginimai susilpninti Europos saugumo tvarką lemia nestabilumą regione ir už jo ribų, be to, kadangi jais siekiama susilpninti ir sumenkinti ES vaidmenį regione; |
| --- | --- |

P.

kadangi prezidento V. Putino vadovaujama Rusija tęsia agresijos karą ir nenutrūkstamą hibridinį karą prieš kai kurias Rytų partnerystės šalis, atsiremdama į visame regione tvyrančią nuolatinę jėgos panaudojimo grėsmę, ginkluotą agresiją ir neteisėtą okupaciją, kad valstybės liktų politiškai silpnos ir išbalansuotos bei pririštos prie Maskvos deklaruotos įtakos sferos, faktiškai nepaisydama suverenios Rytų partnerystės šalių teisės į teritorinį vientisumą ir savarankiškus užsienio politikos sprendimus bei teisės rinktis savo sąjungininkus ir prieštaraudama atitinkamiems ESBO principams, įtvirtintiems 1975 m. Helsinkio baigiamajame akte, 1990 m. Paryžiaus chartijoje bei 1999 m. Stambulo ir 2010 m. Astanos dokumentuose; kadangi agresyvūs Rusijos veiksmai ir jos mėginimai susilpninti Europos saugumo tvarką lemia nestabilumą regione ir už jo ribų, be to, kadangi jais siekiama susilpninti ir sumenkinti ES vaidmenį regione;

| Q. | kadangi Rusijos tiesioginė karinė agresija prieš Gruziją 2008 m. ir po jos ėjusi 20 proc. šios šalies teritorijos okupacija, Rusijos įsiveržimas į Krymą, laikina jo okupacija ir neteisėta aneksija 2014 m. bei jos parama Donecko ir Luhansko separatistams lėmė nestabilumą regione ir tapo precedentu, nuvedusiu į Rusijos agresijos karą pieš Ukrainą, bei akivaizdžiai pažeidžia Gruzijos ir Ukrainos suverenumą, nepriklausomybę, vienybę ir teritorinį vientisumą; kadangi ES yra griežtai pasmerkusi šiuos veiksmus ir tvirtai pakartojusi, kad laikosi nuostatos nepripažinti Rusijos neteisėtai aneksuotų ir okupuotų regionų, kuriais ji naudojasi agresijai prieš kai kurias Rytų partnerystės šalis inicijuoti, dėl ko valstybės narės ir ES ėmėsi įvairių ribojamųjų priemonių; kadangi Rusijos veiksmai atskleidžia, kad Rusija nepripažįsta asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių siekio prisijungti prie ES arba NATO ir yra pasiryžusi priešintis bet kokiems mėginimams paremti demokratijos plėtrą regione, kurį ji laiko „artimuoju užsieniu“, ir su jais kovoti; kadangi Kremlius „artimąjį užsienį“ ir toliau suvokia kaip Rusijos įtakos sferą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Rusijos tiesioginė karinė agresija prieš Gruziją 2008 m. ir po jos ėjusi 20 proc. šios šalies teritorijos okupacija, Rusijos įsiveržimas į Krymą, laikina jo okupacija ir neteisėta aneksija 2014 m. bei jos parama Donecko ir Luhansko separatistams lėmė nestabilumą regione ir tapo precedentu, nuvedusiu į Rusijos agresijos karą pieš Ukrainą, bei akivaizdžiai pažeidžia Gruzijos ir Ukrainos suverenumą, nepriklausomybę, vienybę ir teritorinį vientisumą; kadangi ES yra griežtai pasmerkusi šiuos veiksmus ir tvirtai pakartojusi, kad laikosi nuostatos nepripažinti Rusijos neteisėtai aneksuotų ir okupuotų regionų, kuriais ji naudojasi agresijai prieš kai kurias Rytų partnerystės šalis inicijuoti, dėl ko valstybės narės ir ES ėmėsi įvairių ribojamųjų priemonių; kadangi Rusijos veiksmai atskleidžia, kad Rusija nepripažįsta asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių siekio prisijungti prie ES arba NATO ir yra pasiryžusi priešintis bet kokiems mėginimams paremti demokratijos plėtrą regione, kurį ji laiko „artimuoju užsieniu“, ir su jais kovoti; kadangi Kremlius „artimąjį užsienį“ ir toliau suvokia kaip Rusijos įtakos sferą;

| R. | kadangi Rusijos agresijos karas Ukrainoje atskleidžia didelį valstybių narių saugumo ir pažangos siekiančių ES šalių, ypač Baltijos jūros ir Juodosios jūros regionų valstybių, pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Rusijos agresijos karas Ukrainoje atskleidžia didelį valstybių narių saugumo ir pažangos siekiančių ES šalių, ypač Baltijos jūros ir Juodosios jūros regionų valstybių, pažeidžiamumą;

| S. | kadangi Baltarusija bendrininkavo ir teikė pagalbą Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kontekste: ji leido Rusijos ginkluotosiomis pajėgoms rengti savaitę trukusias karines pratybas Baltarusijos teritorijoje, prieš sutikdama leisti naudotis savo teritorija įsiveržimui į Ukrainą pradėti; |
| --- | --- |

S.

kadangi Baltarusija bendrininkavo ir teikė pagalbą Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kontekste: ji leido Rusijos ginkluotosiomis pajėgoms rengti savaitę trukusias karines pratybas Baltarusijos teritorijoje, prieš sutikdama leisti naudotis savo teritorija įsiveržimui į Ukrainą pradėti;

| T. | kadangi 2021 m. rugsėjo mėn. vykusiose bendrose Rusijos, Baltarusijos ir keleto kitų Rusijos vadovaujamos Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijos (CSTO) šalių karinėse pratybose ZAPAD dalyvavo net 200 000 karių, kuriems skirti mokymai apėmė sukilimų malšinimą, karo veiksmus miestuose ir kibernetinius išpuolius, netiesiogiai demonstruojant jėgą; kadangi Rusija ir Baltarusija reguliariai rengia bendras karines pratybas ir yra susitarusios dėl bendros karinės doktrinos; kadangi bendros Rusijos ir Baltarusijos karinės pratybos „Sąjunginis ryžtas 2022“ buvo rengiamos siekiant parodyti, kad Rusijos karinių pajėgumų spragos sparčiai užpildomos ir kad sykiu šalis vis aktyviau siekia savo tikslo gilinti politinius ir karinius ryšius su CSTO šalimis; kadangi, kaip paaiškėjo, šios karinės pratybos buvo pasirengimas galiausiai įvykusiam įsiveržimui į Ukrainą ir agresijos karui prieš ją; kadangi Rusijos karinės pajėgos Baltarusijoje kelia grėsmę Ukrainai, Lenkijai, Lietuvai ir visai Europai bei gali būti pagrindinio plano pajungti ir okupuoti Baltarusiją dalis; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2021 m. rugsėjo mėn. vykusiose bendrose Rusijos, Baltarusijos ir keleto kitų Rusijos vadovaujamos Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijos (CSTO) šalių karinėse pratybose ZAPAD dalyvavo net 200 000 karių, kuriems skirti mokymai apėmė sukilimų malšinimą, karo veiksmus miestuose ir kibernetinius išpuolius, netiesiogiai demonstruojant jėgą; kadangi Rusija ir Baltarusija reguliariai rengia bendras karines pratybas ir yra susitarusios dėl bendros karinės doktrinos; kadangi bendros Rusijos ir Baltarusijos karinės pratybos „Sąjunginis ryžtas 2022“ buvo rengiamos siekiant parodyti, kad Rusijos karinių pajėgumų spragos sparčiai užpildomos ir kad sykiu šalis vis aktyviau siekia savo tikslo gilinti politinius ir karinius ryšius su CSTO šalimis; kadangi, kaip paaiškėjo, šios karinės pratybos buvo pasirengimas galiausiai įvykusiam įsiveržimui į Ukrainą ir agresijos karui prieš ją; kadangi Rusijos karinės pajėgos Baltarusijoje kelia grėsmę Ukrainai, Lenkijai, Lietuvai ir visai Europai bei gali būti pagrindinio plano pajungti ir okupuoti Baltarusiją dalis;

| U. | kadangi siekiantis išsaugoti valdžią neteisėtas Aliaksandro Lukašenkos režimas stiprina santykius su V. Putino Rusija: jis sutiko gilinti sąjunginės valstybės integraciją ir leisti dislokuoti Rusijos karius Baltarusijos ir Ukrainos pasienyje bei teikia logistinę bei karinę paramą Rusijos karinėms pajėgoms, kovojančioms agresijos kare prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiantis išsaugoti valdžią neteisėtas Aliaksandro Lukašenkos režimas stiprina santykius su V. Putino Rusija: jis sutiko gilinti sąjunginės valstybės integraciją ir leisti dislokuoti Rusijos karius Baltarusijos ir Ukrainos pasienyje bei teikia logistinę bei karinę paramą Rusijos karinėms pajėgoms, kovojančioms agresijos kare prieš Ukrainą;

| V. | kadangi Baltarusija kalta dėl agresijos karo prieš Ukrainą, nes leido Rusijai įsiveržti iš savo teritorijos bei šiuo tikslu jai talkino, kas aiškiai atskleidžia jos politinį lojalumą ir, savo ruožtu, lėmė tvirtą ir griežtą ES sankcijų režimą Baltarusijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

V.

kadangi Baltarusija kalta dėl agresijos karo prieš Ukrainą, nes leido Rusijai įsiveržti iš savo teritorijos bei šiuo tikslu jai talkino, kas aiškiai atskleidžia jos politinį lojalumą ir, savo ruožtu, lėmė tvirtą ir griežtą ES sankcijų režimą Baltarusijos atžvilgiu;

| W. | kadangi į bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje veiklą jokiu būdų neturėtų būti įtraukiamas neteisėtas A. Lukašenkos režimas, nes visi galimi veiksmai gali būti panaudoti prieš ES valstybes nares arba Baltarusijos žmonėms engti; |
| --- | --- |

W.

kadangi į bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje veiklą jokiu būdų neturėtų būti įtraukiamas neteisėtas A. Lukašenkos režimas, nes visi galimi veiksmai gali būti panaudoti prieš ES valstybes nares arba Baltarusijos žmonėms engti;

| X. | kadangi po didžiulių demonstracijų prieš masinį rinkimų klastojimą Baltarusijos režimas griebėsi dar didesnių smurtinių vidaus represijų prieš didelę dalį Baltarusijos piliečių, kurie trokšta kurti demokratinę visuomenę, ir atsisakė savo tikslų puoselėti geresnius santykius su ES; kadangi Baltarusija yra užkirtusi kelią demokratizacijos tendencijoms ir jau kurį laiką naudojasi migrantais krizės ES ir Baltarusijos pasienyje fone, taip pat kadangi ji toliau visomis išgalėmis slopina šalies viduje kylančias liberalizacijos idėjas ir toliau destabilizuoja bei skaldo ES valstybes nares, siekdama tikslinių ES sankcijų, nukreiptų prieš asmenis ir subjektus, atsakingus už brutalią priespaudą, panaikinimo; kadangi hibridinį karą vykdantis A. Lukašenkos režimas kelia grėsmę regioniniam stabilumui ir, rizikuodamas aviacijos sauga, privertė Minske nusileisti bendrovės „Ryanair“ lėktuvą, dėl ko ES įvedė sankcijas; |
| --- | --- |

X.

kadangi po didžiulių demonstracijų prieš masinį rinkimų klastojimą Baltarusijos režimas griebėsi dar didesnių smurtinių vidaus represijų prieš didelę dalį Baltarusijos piliečių, kurie trokšta kurti demokratinę visuomenę, ir atsisakė savo tikslų puoselėti geresnius santykius su ES; kadangi Baltarusija yra užkirtusi kelią demokratizacijos tendencijoms ir jau kurį laiką naudojasi migrantais krizės ES ir Baltarusijos pasienyje fone, taip pat kadangi ji toliau visomis išgalėmis slopina šalies viduje kylančias liberalizacijos idėjas ir toliau destabilizuoja bei skaldo ES valstybes nares, siekdama tikslinių ES sankcijų, nukreiptų prieš asmenis ir subjektus, atsakingus už brutalią priespaudą, panaikinimo; kadangi hibridinį karą vykdantis A. Lukašenkos režimas kelia grėsmę regioniniam stabilumui ir, rizikuodamas aviacijos sauga, privertė Minske nusileisti bendrovės „Ryanair“ lėktuvą, dėl ko ES įvedė sankcijas;

| Y. | kadangi 2022 m. vasario 27 d. Baltarusija patvirtino naująją konstituciją, pagal kurią atsisakoma nebranduolinės šalies statuso; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2022 m. vasario 27 d. Baltarusija patvirtino naująją konstituciją, pagal kurią atsisakoma nebranduolinės šalies statuso;

| Z. | kadangi, 2022 m. vasario 21 d. Rusijai nusprendus oficialiai pripažinti Luhansko ir Donecko liaudies respublikas, Rusijos prezidentas V. Putinas paskelbė, kad Minsko susitarimai nebeegzistuoja, o dėl jų žlugimo kalta Ukraina; kadangi, kaip matyti, Normandijos formatas ir I bei II Minsko susitarimai iki šiol neveiksmingi, o juos taikant nepavyko nutraukti karo veiksmų tarp Ukrainos ir Rusijos remiamų pajėgų bei neteisėtų ginkluotų grupuočių kai kuriose Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų vietovėse; kadangi Normandijos formato ir I bei II Minsko susitarimo susitarimų ateitis labai neaiški, nes per tarptautinį ginkluotą konfliktą Ukrainoje žuvo tūkstančiai, namus turėjo palikti apie 10 mln., o pabėgėliais tapo virš 4 mln. žmonių; kadangi per kasdienius apšaudymus ir susišaudymus toliau nukenčia ir žūsta žmonės; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, 2022 m. vasario 21 d. Rusijai nusprendus oficialiai pripažinti Luhansko ir Donecko liaudies respublikas, Rusijos prezidentas V. Putinas paskelbė, kad Minsko susitarimai nebeegzistuoja, o dėl jų žlugimo kalta Ukraina; kadangi, kaip matyti, Normandijos formatas ir I bei II Minsko susitarimai iki šiol neveiksmingi, o juos taikant nepavyko nutraukti karo veiksmų tarp Ukrainos ir Rusijos remiamų pajėgų bei neteisėtų ginkluotų grupuočių kai kuriose Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų vietovėse; kadangi Normandijos formato ir I bei II Minsko susitarimo susitarimų ateitis labai neaiški, nes per tarptautinį ginkluotą konfliktą Ukrainoje žuvo tūkstančiai, namus turėjo palikti apie 10 mln., o pabėgėliais tapo virš 4 mln. žmonių; kadangi per kasdienius apšaudymus ir susišaudymus toliau nukenčia ir žūsta žmonės;

| AA. | kadangi rytinėms kaimyninėms valstybėms keliamos grėsmės yra susijusios ne tik su Rusijos elgesiu ir veiksmais – jos apima įvairias grėsmes, įskaitant kitų autoritarinių režimų įtaką, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, prekybą žmonėmis, korupciją, neteisėtos migracijos naudojimą savo tikslais, dezinformaciją, klimato kaitą, kibernetinius išpuolius, masinio naikinimo ginklų platinimą, aplinkos taršą vykstant kariniam konfliktui, naudojimąsi energijos ištekliais kaip ginklu, hibridinius veiksmus ir daugybę kitų grėsmių kaimyninių valstybių visuomenių sanglaudai; |
| --- | --- |

AA.

kadangi rytinėms kaimyninėms valstybėms keliamos grėsmės yra susijusios ne tik su Rusijos elgesiu ir veiksmais – jos apima įvairias grėsmes, įskaitant kitų autoritarinių režimų įtaką, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, prekybą žmonėmis, korupciją, neteisėtos migracijos naudojimą savo tikslais, dezinformaciją, klimato kaitą, kibernetinius išpuolius, masinio naikinimo ginklų platinimą, aplinkos taršą vykstant kariniam konfliktui, naudojimąsi energijos ištekliais kaip ginklu, hibridinius veiksmus ir daugybę kitų grėsmių kaimyninių valstybių visuomenių sanglaudai;

| AB. | kadangi hibridinės grėsmės apima tai, kad sistemingai derinamas informacinis karas, aktyvūs jėgos manevrai, masinis kibernetinis karas ir vis dažniau naudojamos besiformuojančios bei perversminės technologijos, apimančios viską nuo jūros dugno iki kosmoso, įskaitant tiek pažangią kvėpavimo įrangą, tiek sekimą iš kosmoso ir smogimo sistemas, o visa tai bus valdoma pasitelkiant pažangų dirbtinį intelektą, kvantinę kompiuteriją, vis išmanesnes bepiločių orlaivių spiečių technologijas, kibernetinius puolimo pajėgumus, viršgarsines raketų sistemas, nanotechnologijas ir biologinio karo priemones; |
| --- | --- |

AB.

kadangi hibridinės grėsmės apima tai, kad sistemingai derinamas informacinis karas, aktyvūs jėgos manevrai, masinis kibernetinis karas ir vis dažniau naudojamos besiformuojančios bei perversminės technologijos, apimančios viską nuo jūros dugno iki kosmoso, įskaitant tiek pažangią kvėpavimo įrangą, tiek sekimą iš kosmoso ir smogimo sistemas, o visa tai bus valdoma pasitelkiant pažangų dirbtinį intelektą, kvantinę kompiuteriją, vis išmanesnes bepiločių orlaivių spiečių technologijas, kibernetinius puolimo pajėgumus, viršgarsines raketų sistemas, nanotechnologijas ir biologinio karo priemones;

| AC. | kadangi negalima ignoruoti to, kad eskalacija iš Rusijos pusės gali baigtis cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo panaudojimu; kadangi ES yra rimtai sunerimusi dėl pasaulinio nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės struktūros erozijos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi negalima ignoruoti to, kad eskalacija iš Rusijos pusės gali baigtis cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo panaudojimu; kadangi ES yra rimtai sunerimusi dėl pasaulinio nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės struktūros erozijos;

| AD. | kadangi Rusijos pajėgos pradėjo karinius išpuolius prieš Černobylio ir Zaporižios branduolines elektrines, perėmė jų kontrolę ir keletą savaičių įkaitais laikė jų darbuotojus, o Tarptautinei atominės energijos agentūrai nebuvo užtikrinta prieiga prie šių objektų perduodamų duomenų ir galimybė stebėti branduolinę medžiagą; kadangi, užsitęsus karo veiksmams, gali būti nusitaikyta į kitas Ukrainoje veikiančias branduolines elektrines; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Rusijos pajėgos pradėjo karinius išpuolius prieš Černobylio ir Zaporižios branduolines elektrines, perėmė jų kontrolę ir keletą savaičių įkaitais laikė jų darbuotojus, o Tarptautinei atominės energijos agentūrai nebuvo užtikrinta prieiga prie šių objektų perduodamų duomenų ir galimybė stebėti branduolinę medžiagą; kadangi, užsitęsus karo veiksmams, gali būti nusitaikyta į kitas Ukrainoje veikiančias branduolines elektrines;

| AE. | kadangi Maskva inicijavo dezinformacijos kampaniją, kad, esą JAV Ukrainoje kuria biologinius ginklus; kadangi Rusijos teiginius palaikė Kinijos užsienio reikalų ministerija; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Maskva inicijavo dezinformacijos kampaniją, kad, esą JAV Ukrainoje kuria biologinius ginklus; kadangi Rusijos teiginius palaikė Kinijos užsienio reikalų ministerija;

| AF. | kadangi Rusija paragino sušaukti JT Saugumo Tarybos posėdį savo kaltinimams dėl biologinių ginklų naudojimo aptarti; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Rusija paragino sušaukti JT Saugumo Tarybos posėdį savo kaltinimams dėl biologinių ginklų naudojimo aptarti;

| AG. | kadangi gali būti, kad oficiali Rusijos dezinformacijos kampanija yra pasirengimas biologinių ginklų panaudojimui; kadangi dezinformacija, gaubianti biologinių ginklų klausimą, gali tapti pretekstu siekiant galiausiai juos panaudoti; |
| --- | --- |

AG.

kadangi gali būti, kad oficiali Rusijos dezinformacijos kampanija yra pasirengimas biologinių ginklų panaudojimui; kadangi dezinformacija, gaubianti biologinių ginklų klausimą, gali tapti pretekstu siekiant galiausiai juos panaudoti;

| AH. | kadangi Rusijos remiamos dezinformacijos kampanijos ir hibridinis kišimasis kelia grėsmę teisinės valstybės, demokratinių institucijų ir europinės perspektyvos raidai Rytų partnerystės šalyse; kadangi dėl dezinformacijos klaidinami Rytų partnerystės šalių gyventojai, skleidžiamas nepasitikėjimas demokratiniais procesais ir tradicine žiniasklaida, skaldomos visuomenės, pakertamos žmogaus teisės, apsunkinamos mažumų ir pažeidžiamų grupių sąlygos ir blogėja Rytų partnerystės šalių vidaus saugumas apskritai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi Rusijos remiamos dezinformacijos kampanijos ir hibridinis kišimasis kelia grėsmę teisinės valstybės, demokratinių institucijų ir europinės perspektyvos raidai Rytų partnerystės šalyse; kadangi dėl dezinformacijos klaidinami Rytų partnerystės šalių gyventojai, skleidžiamas nepasitikėjimas demokratiniais procesais ir tradicine žiniasklaida, skaldomos visuomenės, pakertamos žmogaus teisės, apsunkinamos mažumų ir pažeidžiamų grupių sąlygos ir blogėja Rytų partnerystės šalių vidaus saugumas apskritai;

| AI. | kadangi Rusija siekia išardyti ir perkurti Europos saugumo struktūrą bei išgauti transatlantinės bendruomenės pažadą nepriimti Ukrainos ir Gruzijos į NATO, be to, ji reikalauja išvesti NATO pajėgas iš kai kurių ES valstybių narių, o taip demonstruojama nepagarba kertiniams Europos saugumo principams, dėl kurių yra susitarusios Europos šalys, įskaitant Rusiją; kadangi tai, jog Rusijos pajėgos įsiveržė į Ukrainą per Baltarusijos teritoriją, o pastaroji padeda Rusijai vykdyti agresijos karą prieš Ukrainą, parodo, kokių veiksmų Rusija reikalauja iš savo sąjungininkių, taigi toliau kelia rimtą grėsmę Lenkijai, Baltijos valstybėms, kitoms Rytų partnerystės šalims ir visai Europai; |
| --- | --- |

AI.

kadangi Rusija siekia išardyti ir perkurti Europos saugumo struktūrą bei išgauti transatlantinės bendruomenės pažadą nepriimti Ukrainos ir Gruzijos į NATO, be to, ji reikalauja išvesti NATO pajėgas iš kai kurių ES valstybių narių, o taip demonstruojama nepagarba kertiniams Europos saugumo principams, dėl kurių yra susitarusios Europos šalys, įskaitant Rusiją; kadangi tai, jog Rusijos pajėgos įsiveržė į Ukrainą per Baltarusijos teritoriją, o pastaroji padeda Rusijai vykdyti agresijos karą prieš Ukrainą, parodo, kokių veiksmų Rusija reikalauja iš savo sąjungininkių, taigi toliau kelia rimtą grėsmę Lenkijai, Baltijos valstybėms, kitoms Rytų partnerystės šalims ir visai Europai;

| AJ. | kadangi ES, NATO ir jų valstybės narės remia taikų diplomatinį sprendimą, kuriuo remiantis Rusija nedelsdama nutrauktų visus karinius veiksmus Ukrainoje ir besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos, o valstybės narės deda pastangas, kad būtų stiprinamas Ukrainos atsparumas ir gebėjimas apsiginti; kadangi, vykstant dialogui ir deryboms dėl padėties Ukrainoje, Rusija sąmoningai ir tikslingai ignoravo Europos Sąjungą, nors pavojus yra iškilęs ES saugumui; kadangi diskusijos apie Europos saugumą be Europos šalių neįmanomos; kadangi ESBO yra vienintelė Europos organizacija, kuri telkia visas Europos šalis, įskaitant Rusiją, Vidurinę Aziją ir transatlantines partneres; kadangi ESBO tebėra tinkamas diskusijų apie tai, kaip galėtų būti stiprinama bendra Europos saugumo struktūra visų labui, forumas; kadangi dedamos didžiulės pastangos siekiant palaikyti intensyvų ES, jos valstybių narių ir JAV bei pačių valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą klausimu; kadangi per intensyvias dvišales derybas dėl užsitęsusio Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą neįvyko jos proveržis ilgalaikio krizės sprendimo linkme; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi ES, NATO ir jų valstybės narės remia taikų diplomatinį sprendimą, kuriuo remiantis Rusija nedelsdama nutrauktų visus karinius veiksmus Ukrainoje ir besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos, o valstybės narės deda pastangas, kad būtų stiprinamas Ukrainos atsparumas ir gebėjimas apsiginti; kadangi, vykstant dialogui ir deryboms dėl padėties Ukrainoje, Rusija sąmoningai ir tikslingai ignoravo Europos Sąjungą, nors pavojus yra iškilęs ES saugumui; kadangi diskusijos apie Europos saugumą be Europos šalių neįmanomos; kadangi ESBO yra vienintelė Europos organizacija, kuri telkia visas Europos šalis, įskaitant Rusiją, Vidurinę Aziją ir transatlantines partneres; kadangi ESBO tebėra tinkamas diskusijų apie tai, kaip galėtų būti stiprinama bendra Europos saugumo struktūra visų labui, forumas; kadangi dedamos didžiulės pastangos siekiant palaikyti intensyvų ES, jos valstybių narių ir JAV bei pačių valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą klausimu; kadangi per intensyvias dvišales derybas dėl užsitęsusio Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą neįvyko jos proveržis ilgalaikio krizės sprendimo linkme;

| AK. | kadangi Europos Vadovų Taryba ir Užsienio reikalų taryba, apimanti tiek užsienio reikalų, tiek krašto apsaugos ministrus, ne kartą rinkosi į posėdžius Rusijos agresijos karui prieš Ukrainą aptarti ir sprendimams dėl ES strategijos šiuo klausimu priimti; kadangi, reaguodama į Rusijos Federacijos agresiją prieš Ukrainą, ES taiko vis griežtesnes sankcijas; kadangi Europos Parlamento nariai ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas pasikeitė nuomonėmis dėl Europos saugumo struktūros atsižvelgiant į Rusijos karą prieš Ukrainą; kadangi Parlamento Užsienio reikalų komitetas ir Saugumo ir gynybos pakomitetis 2022 m. sausio 30 d. – vasario 2 d. organizavo ad hoc komandiruotę į Ukrainą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi Europos Vadovų Taryba ir Užsienio reikalų taryba, apimanti tiek užsienio reikalų, tiek krašto apsaugos ministrus, ne kartą rinkosi į posėdžius Rusijos agresijos karui prieš Ukrainą aptarti ir sprendimams dėl ES strategijos šiuo klausimu priimti; kadangi, reaguodama į Rusijos Federacijos agresiją prieš Ukrainą, ES taiko vis griežtesnes sankcijas; kadangi Europos Parlamento nariai ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas pasikeitė nuomonėmis dėl Europos saugumo struktūros atsižvelgiant į Rusijos karą prieš Ukrainą; kadangi Parlamento Užsienio reikalų komitetas ir Saugumo ir gynybos pakomitetis 2022 m. sausio 30 d. – vasario 2 d. organizavo ad hoc komandiruotę į Ukrainą;

| AL. | kadangi ESBO tebėra tinkamas diskusijų apie tai, kaip galėtų būti stiprinama bendra Europos saugumo struktūra visų labui, forumas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi ESBO tebėra tinkamas diskusijų apie tai, kaip galėtų būti stiprinama bendra Europos saugumo struktūra visų labui, forumas;

| AM. | kadangi, tiesiogiai reaguodamos į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, ES valstybės narės, ypač Vokietija, radikaliai padidino savo gynybos biudžetą; |
| --- | --- |

AM.

kadangi, tiesiogiai reaguodamos į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, ES valstybės narės, ypač Vokietija, radikaliai padidino savo gynybos biudžetą;

| AN. | kadangi dvišalę karinę pagalbą Ukrainai teikia ne viena valstybė narė, siekdama padėti Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms apginti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

AN.

kadangi dvišalę karinę pagalbą Ukrainai teikia ne viena valstybė narė, siekdama padėti Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms apginti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą;

| AO. | kadangi kai kurios ES valstybės narės yra nusprendusios teigiamai atsakyti į Ukrainos prašymus dėl karinės įrangos; kadangi ne viena ES valstybė narė – pradedant Baltijos valstybėmis ir Lenkija – siunčia ginklus Ukrainai, kad padėtų Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms priešintis įsiveržusiai Rusijos kariuomenei naudojantis modernia ginkluote; kadangi Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos brigada yra pirmoji ir didžiausia Europos ir Ukrainos ginkluotųjų pajėgų mokymų ir manevravimo struktūra; |
| --- | --- |

AO.

kadangi kai kurios ES valstybės narės yra nusprendusios teigiamai atsakyti į Ukrainos prašymus dėl karinės įrangos; kadangi ne viena ES valstybė narė – pradedant Baltijos valstybėmis ir Lenkija – siunčia ginklus Ukrainai, kad padėtų Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms priešintis įsiveržusiai Rusijos kariuomenei naudojantis modernia ginkluote; kadangi Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos brigada yra pirmoji ir didžiausia Europos ir Ukrainos ginkluotųjų pajėgų mokymų ir manevravimo struktūra;

| AP. | kadangi ES, naudodamasi Europos taikos priemone, yra patvirtinusi dvi pagalbos priemones, kuriomis bus prisidėta prie Ukrainos ginkluotųjų pajėgų potencialo ir atsparumo stiprinimo bei civilių gyventojų apsaugos nuo šiuo metu vykstančios karinės agresijos; kadangi paramos priemonėmis, kurių bendra vertė siekia 1,5 mlrd. EUR, bus finansuojamas įrangos ir materialinių priemonių tiekimas Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms, įskaitant letalinę įrangą, kuri bus tiekiama pirmą kartą; |
| --- | --- |

AP.

kadangi ES, naudodamasi Europos taikos priemone, yra patvirtinusi dvi pagalbos priemones, kuriomis bus prisidėta prie Ukrainos ginkluotųjų pajėgų potencialo ir atsparumo stiprinimo bei civilių gyventojų apsaugos nuo šiuo metu vykstančios karinės agresijos; kadangi paramos priemonėmis, kurių bendra vertė siekia 1,5 mlrd. EUR, bus finansuojamas įrangos ir materialinių priemonių tiekimas Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms, įskaitant letalinę įrangą, kuri bus tiekiama pirmą kartą;

| AQ. | kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Taryba paskelbė paketą, kuris apima 14 naujų PESCO projektų, susijusių su žemės, jūrų, oro, kibernetiniu ir kosmoso saugumu; kadangi pagal PESCO finansuojama Greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komanda 2022 m. vasario 22 d. paskelbė apie kibernetinio saugumo ekspertų dislokavimą, siekiant padėti kovoti su Rusijos kibernetiniais išpuoliais prieš Ukrainos subjektus; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Taryba paskelbė paketą, kuris apima 14 naujų PESCO projektų, susijusių su žemės, jūrų, oro, kibernetiniu ir kosmoso saugumu; kadangi pagal PESCO finansuojama Greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komanda 2022 m. vasario 22 d. paskelbė apie kibernetinio saugumo ekspertų dislokavimą, siekiant padėti kovoti su Rusijos kibernetiniais išpuoliais prieš Ukrainos subjektus;

| AR. | kadangi pagal naujai priimtą Strateginį kelrodį turi būti užtikrintas BSGP politinis ir strateginis užmojis, pajėgumai ir ištekliai, reikalingi norint skatinti teigiamus pokyčius, ypač strategiškai svarbiose kaimyninėse šalyse; kadangi įgyvendinant Strateginį kelrodį nepaprastai svarbi ES valstybių narių politinė valia; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – užtikrinti teigiamą poveikį greito ir tvirto bendro atsako į geopolitinius ir globalinius iššūkius požiūriu, prioritetą teikiant tikrai Europos gynybai kylančių grėsmių kontekste; |
| --- | --- |

AR.

kadangi pagal naujai priimtą Strateginį kelrodį turi būti užtikrintas BSGP politinis ir strateginis užmojis, pajėgumai ir ištekliai, reikalingi norint skatinti teigiamus pokyčius, ypač strategiškai svarbiose kaimyninėse šalyse; kadangi įgyvendinant Strateginį kelrodį nepaprastai svarbi ES valstybių narių politinė valia; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – užtikrinti teigiamą poveikį greito ir tvirto bendro atsako į geopolitinius ir globalinius iššūkius požiūriu, prioritetą teikiant tikrai Europos gynybai kylančių grėsmių kontekste;

| AS. | kadangi Komisija yra patvirtinusi naują 1,2 mlrd. EUR dydžio skubios makrofinansinės pagalbos paketą Ukrainai, siekiant padėti šaliai atremti esamus ekonominius ir geopolitinius iššūkius bei spręsti savo finansinių poreikių, kylančių dėl agresyvių Rusijos veiksmų, klausimą; kadangi Komisija taip pat skirs dar 120 mln. EUR Ukrainai, taigi bus gerokai padidinta šaliai skirta šiemetinė dvišalė jos parama dotacijomis; kadangi ES toliau investuos į Ukrainos ateitį vadovaudamasi Ekonomikos ir investicijų planu, kuriuo per ateinančius kelerius metus siekiama pritraukti iki 6,5 mlrd. EUR investicijų; |
| --- | --- |

AS.

kadangi Komisija yra patvirtinusi naują 1,2 mlrd. EUR dydžio skubios makrofinansinės pagalbos paketą Ukrainai, siekiant padėti šaliai atremti esamus ekonominius ir geopolitinius iššūkius bei spręsti savo finansinių poreikių, kylančių dėl agresyvių Rusijos veiksmų, klausimą; kadangi Komisija taip pat skirs dar 120 mln. EUR Ukrainai, taigi bus gerokai padidinta šaliai skirta šiemetinė dvišalė jos parama dotacijomis; kadangi ES toliau investuos į Ukrainos ateitį vadovaudamasi Ekonomikos ir investicijų planu, kuriuo per ateinančius kelerius metus siekiama pritraukti iki 6,5 mlrd. EUR investicijų;

| AT. | kadangi, reaguodamos į Rusijos agresijos veiksmus dėl Ukrainos teritorinio vientisumo, ES ir jos sąjungininkės priėmė plataus masto precedento neturinčius sankcijų ir priemonių rinkinius, apribodamos Rusijos galimybes patekti į Vakarų kapitalo rinkas, įšaldydamos turtą ir uždrausdamos sandorius su trimis Rusijos bankais, taip pat pašalindamos pagrindinius bankus iš SWIFT sistemos; |
| --- | --- |

AT.

kadangi, reaguodamos į Rusijos agresijos veiksmus dėl Ukrainos teritorinio vientisumo, ES ir jos sąjungininkės priėmė plataus masto precedento neturinčius sankcijų ir priemonių rinkinius, apribodamos Rusijos galimybes patekti į Vakarų kapitalo rinkas, įšaldydamos turtą ir uždrausdamos sandorius su trimis Rusijos bankais, taip pat pašalindamos pagrindinius bankus iš SWIFT sistemos;

| AU. | kadangi dėl sankcijų energetikos sektoriuje Rusijai sunkiau ir brangiau atnaujinti naftos perdirbimo įmones; kadangi ES uždraudė Rusijos oro transporto bendrovėms eksportuoti, parduoti ar tiekti orlaivius ir susijusią įrangą, taip pat visas susijusias remonto, priežiūros ar finansines paslaugas; kadangi Vakarai uždarė oro erdvę visiems Rusijai priklausantiems, Rusijoje registruotiems ar Rusijos kontroliuojamiems orlaiviams; kadangi šie orlaiviai nebegalės tūpti ES ir jos sąjungininkių teritorijoje, pakilti iš jos ar skristi virš jos; kadangi Vakarai plečia dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės taikymo sritį, kad apribotų Rusijos prieigą prie svarbiausių technologijų, pvz., puslaidininkių ar pažangiosios programinės įrangos; kadangi ES uždraudė Rusijos diplomatams ir susijusioms grupėms bei verslininkams, taip pat Rusijos valstybinėms žiniasklaidos priemonėms „Russia Today“ ir „Sputnik“, taip pat jų patronuojamosioms įmonėms patekti į rinką; kadangi į penktąjį ES sankcijų rinkinį įtraukta dar 217 asmenų ir 18 subjektų, o į sankcijų sąrašą įtrauktas anglių embargas; |
| --- | --- |

AU.

kadangi dėl sankcijų energetikos sektoriuje Rusijai sunkiau ir brangiau atnaujinti naftos perdirbimo įmones; kadangi ES uždraudė Rusijos oro transporto bendrovėms eksportuoti, parduoti ar tiekti orlaivius ir susijusią įrangą, taip pat visas susijusias remonto, priežiūros ar finansines paslaugas; kadangi Vakarai uždarė oro erdvę visiems Rusijai priklausantiems, Rusijoje registruotiems ar Rusijos kontroliuojamiems orlaiviams; kadangi šie orlaiviai nebegalės tūpti ES ir jos sąjungininkių teritorijoje, pakilti iš jos ar skristi virš jos; kadangi Vakarai plečia dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės taikymo sritį, kad apribotų Rusijos prieigą prie svarbiausių technologijų, pvz., puslaidininkių ar pažangiosios programinės įrangos; kadangi ES uždraudė Rusijos diplomatams ir susijusioms grupėms bei verslininkams, taip pat Rusijos valstybinėms žiniasklaidos priemonėms „Russia Today“ ir „Sputnik“, taip pat jų patronuojamosioms įmonėms patekti į rinką; kadangi į penktąjį ES sankcijų rinkinį įtraukta dar 217 asmenų ir 18 subjektų, o į sankcijų sąrašą įtrauktas anglių embargas;

| AV. | kadangi Rusijai ir Baltarusijai nustatytos sankcijos rodo beprecedentę ES valstybių narių vienybę ir padarė didelę ekonominę žalą pagrindiniams Rusijos ir Baltarusijos ekonomikos ramsčiams – dėl jų jau laikinai buvo nuvertėjęs rublis, padidėjo obligacijų įsipareigojimų nevykdymo rizika, laikinai uždaryta Maskvos vertybinių popierių birža, labai sumažėjo Rusijos prekyba nafta ir Rusija buvo pašalinta iš daugelio tarptautinių organizacijų; |
| --- | --- |

AV.

kadangi Rusijai ir Baltarusijai nustatytos sankcijos rodo beprecedentę ES valstybių narių vienybę ir padarė didelę ekonominę žalą pagrindiniams Rusijos ir Baltarusijos ekonomikos ramsčiams – dėl jų jau laikinai buvo nuvertėjęs rublis, padidėjo obligacijų įsipareigojimų nevykdymo rizika, laikinai uždaryta Maskvos vertybinių popierių birža, labai sumažėjo Rusijos prekyba nafta ir Rusija buvo pašalinta iš daugelio tarptautinių organizacijų;

| AW. | kadangi sankcijos Rusijai daro realią žalą ir gali sukelti nuosmukį; kadangi rublis laikinai nuvertėjo, padidėjo obligacijų įsipareigojimų neįvykdymo rizika, Maskvos vertybinių popierių birža buvo uždaryta, o Rusijos naftos prekybos sandoriai sudaromi taikant vis didesnį diskontą; |
| --- | --- |

AW.

kadangi sankcijos Rusijai daro realią žalą ir gali sukelti nuosmukį; kadangi rublis laikinai nuvertėjo, padidėjo obligacijų įsipareigojimų neįvykdymo rizika, Maskvos vertybinių popierių birža buvo uždaryta, o Rusijos naftos prekybos sandoriai sudaromi taikant vis didesnį diskontą;

| AX. | kadangi 2022 m. vasario 28 d. Ukraina pateikė oficialią paraišką dėl narystės ES, o netrukus, 2022 m. kovo 3 d., paraiškas dėl narystės ES pateikė Moldovos Respublika ir Gruzija; |
| --- | --- |

AX.

kadangi 2022 m. vasario 28 d. Ukraina pateikė oficialią paraišką dėl narystės ES, o netrukus, 2022 m. kovo 3 d., paraiškas dėl narystės ES pateikė Moldovos Respublika ir Gruzija;

| AY. | kadangi, atsižvelgiant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, valstybės narės susiduria su precedento neturinčiu perkeltųjų asmenų kiekiu, nes ukrainiečiai bėga į saugias šalis; kadangi JT vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras tikisi, kad bus 6–8 mln. pabėgėlių; kadangi dauguma pabėgėlių pabėgo į kaimynines ES valstybes nares, visų pirma Lenkiją, Rumuniją, Vengriją ir Slovakiją, taip pat į jau ir taip netvirtą Ukrainos kaimynę – Moldovos Respubliką, ir tai lėmė didžiulį krūvį priimti perkeltus asmenis ir suteikti jiems pagalbą; kadangi Komisija, siekdama remti Ukrainą ir kaimynines šalis, aktyvavo ES civilinės saugos mechanizmą; kadangi ji priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE); kadangi jame siūlomos svarbios finansinės priemonės, įskaitant 500 mln. EUR iš ES biudžeto, siūlomas lėšų, kurias valstybės narės gali gauti iš 2014-2020 m. vidaus reikalų srities fondų, panaudojimo laikotarpio pratęsimas ir vidaus reikalų srities fondų lėšų naudojimas 2021–2027 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

AY.

kadangi, atsižvelgiant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, valstybės narės susiduria su precedento neturinčiu perkeltųjų asmenų kiekiu, nes ukrainiečiai bėga į saugias šalis; kadangi JT vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras tikisi, kad bus 6–8 mln. pabėgėlių; kadangi dauguma pabėgėlių pabėgo į kaimynines ES valstybes nares, visų pirma Lenkiją, Rumuniją, Vengriją ir Slovakiją, taip pat į jau ir taip netvirtą Ukrainos kaimynę – Moldovos Respubliką, ir tai lėmė didžiulį krūvį priimti perkeltus asmenis ir suteikti jiems pagalbą; kadangi Komisija, siekdama remti Ukrainą ir kaimynines šalis, aktyvavo ES civilinės saugos mechanizmą; kadangi ji priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE); kadangi jame siūlomos svarbios finansinės priemonės, įskaitant 500 mln. EUR iš ES biudžeto, siūlomas lėšų, kurias valstybės narės gali gauti iš 2014-2020 m. vidaus reikalų srities fondų, panaudojimo laikotarpio pratęsimas ir vidaus reikalų srities fondų lėšų naudojimas 2021–2027 m. laikotarpiu;

| AZ. | kadangi netrukus po Rusijos įsiveržimo pradžios Europos Vadovų Taryba vieningai susitarė pirmą kartą pradėti taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą (34), pagal kurią visiems Ukrainos piliečiams, pabėgėliams ir ilgalaikiams gyventojams, bėgantiems iš Ukrainos, nedelsiant suteikiamas apsaugos statusas ir galimybė gauti ES sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą, darbą ir apgyvendinimą; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi netrukus po Rusijos įsiveržimo pradžios Europos Vadovų Taryba vieningai susitarė pirmą kartą pradėti taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą (34), pagal kurią visiems Ukrainos piliečiams, pabėgėliams ir ilgalaikiams gyventojams, bėgantiems iš Ukrainos, nedelsiant suteikiamas apsaugos statusas ir galimybė gauti ES sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą, darbą ir apgyvendinimą;

| BA. | kadangi Trijų jūrų iniciatyva, kurioje dalyvauja 12 šalių ES rytuose ir pietuose ir apie 112 mln. piliečių, dirbančių drauge plėtojant infrastruktūrą, energetiką, transporto ir skaitmeninius tinklus, yra labai svarbus veiksnys, kurį galima išplėtoti, siekiant įtraukti Rytų partnerystės šalis ir dedant pastangas toliau stiprinti ryšius su ES; |
| --- | --- |

BA.

kadangi Trijų jūrų iniciatyva, kurioje dalyvauja 12 šalių ES rytuose ir pietuose ir apie 112 mln. piliečių, dirbančių drauge plėtojant infrastruktūrą, energetiką, transporto ir skaitmeninius tinklus, yra labai svarbus veiksnys, kurį galima išplėtoti, siekiant įtraukti Rytų partnerystės šalis ir dedant pastangas toliau stiprinti ryšius su ES;

| BB. | kadangi Europos Parlamentas tvirtai remia tarptautinę Krymo platformą, kurią 2021 m. rugpjūčio mėn. Kijeve pradėjo Ukraina, ES valstybės narės ir kiti tarptautiniai partneriai, siekdami plėtoti Ukrainos prezidento iniciatyvą; kadangi platforma yra svarbus konsultacijų ir koordinavimo formatas, kuriuo siekiama padidinti tarptautinio atsako į tebesitęsiančią neteisėtą Krymo okupaciją veiksmingumą, dar kartą patvirtinant jo aneksijos nepripažinimą ir siekiant nutraukti Krymo okupaciją bei taikiai jį grąžinti Ukrainai; kadangi platforma, reaguodama į Rusijos karinę agresiją, didina tarptautinį spaudimą Kremliui, užkerta kelią tolesniems teisių pažeidimams ir saugo okupacinio režimo aukas; |
| --- | --- |

BB.

kadangi Europos Parlamentas tvirtai remia tarptautinę Krymo platformą, kurią 2021 m. rugpjūčio mėn. Kijeve pradėjo Ukraina, ES valstybės narės ir kiti tarptautiniai partneriai, siekdami plėtoti Ukrainos prezidento iniciatyvą; kadangi platforma yra svarbus konsultacijų ir koordinavimo formatas, kuriuo siekiama padidinti tarptautinio atsako į tebesitęsiančią neteisėtą Krymo okupaciją veiksmingumą, dar kartą patvirtinant jo aneksijos nepripažinimą ir siekiant nutraukti Krymo okupaciją bei taikiai jį grąžinti Ukrainai; kadangi platforma, reaguodama į Rusijos karinę agresiją, didina tarptautinį spaudimą Kremliui, užkerta kelią tolesniems teisių pažeidimams ir saugo okupacinio režimo aukas;

| BC. | kadangi Rusija ir toliau vykdo neteisėtą pasų išdavimą Ukrainos piliečiams laikinai okupuotose Donecko ir Luhansko sričių teritorijose; |
| --- | --- |

BC.

kadangi Rusija ir toliau vykdo neteisėtą pasų išdavimą Ukrainos piliečiams laikinai okupuotose Donecko ir Luhansko sričių teritorijose;

| BD. | kadangi 2022 m. vasario 26 d. JT Saugumo Taryba parengė tekstą, kuriame smerkiama Rusijos invazija į Ukrainą, kurią vetavo Rusija ir dėl kurios susilaikė Kinija ir Jungtiniai Arabų Emyratai; |
| --- | --- |

BD.

kadangi 2022 m. vasario 26 d. JT Saugumo Taryba parengė tekstą, kuriame smerkiama Rusijos invazija į Ukrainą, kurią vetavo Rusija ir dėl kurios susilaikė Kinija ir Jungtiniai Arabų Emyratai;

| BE. | kadangi 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė neprivalomą rezoliuciją, kurioje reikalaujama nedelsiant sustabdyti Rusijos agresijos prieš Ukrainą karą; kadangi dauguma – 140 šalių – balsavo už, 5 balsavo prieš ir 38 susilaikė; |
| --- | --- |

BE.

kadangi 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė neprivalomą rezoliuciją, kurioje reikalaujama nedelsiant sustabdyti Rusijos agresijos prieš Ukrainą karą; kadangi dauguma – 140 šalių – balsavo už, 5 balsavo prieš ir 38 susilaikė;

| BF. | kadangi 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroras Karimas Khanas, grįžęs iš vizito į Ukrainą, pareiškė, kad „jei išpuoliai vykdomi tyčia prieš civilius gyventojus, tai yra nusikaltimas, kurį mano tarnybos gali tirti ir patraukti už jį baudžiamojon atsakomybėn“; |
| --- | --- |

BF.

kadangi 2022 m. kovo 16 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroras Karimas Khanas, grįžęs iš vizito į Ukrainą, pareiškė, kad „jei išpuoliai vykdomi tyčia prieš civilius gyventojus, tai yra nusikaltimas, kurį mano tarnybos gali tirti ir patraukti už jį baudžiamojon atsakomybėn“;

| BG. | kadangi 2022 m. balandžio 7 d. JT Generalinės Asamblėja balsavo dėl Rusijos narystės Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje sustabdymo; |
| --- | --- |

BG.

kadangi 2022 m. balandžio 7 d. JT Generalinės Asamblėja balsavo dėl Rusijos narystės Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje sustabdymo;

| BH. | kadangi, reaguodama į neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos invaziją į Ukrainą 2022 m. vasario mėn., NATO į rytinę aljanso dalį dislokavo tūkstančius papildomų gynybinių sausumos, oro ir jūrų pajėgų karių kadangi aljansas aktyvavo NATO reagavimo pajėgas; |
| --- | --- |

BH.

kadangi, reaguodama į neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos invaziją į Ukrainą 2022 m. vasario mėn., NATO į rytinę aljanso dalį dislokavo tūkstančius papildomų gynybinių sausumos, oro ir jūrų pajėgų karių kadangi aljansas aktyvavo NATO reagavimo pajėgas;

| BI. | kadangi NATO padeda koordinuoti Ukrainos pagalbos prašymus ir remia savo sąjungininkes teikiant humanitarinę ir nemirtinąją pagalbą; |
| --- | --- |

BI.

kadangi NATO padeda koordinuoti Ukrainos pagalbos prašymus ir remia savo sąjungininkes teikiant humanitarinę ir nemirtinąją pagalbą;

| BJ. | kadangi NATO pakartotinai patvirtino savo atvirų durų politiką; kadangi NATO sąjungininkės laiko pajėgas parengtyje ir siunčia papildomus laivus ir naikintuvus į NATO dislokacijos vietas Rytų Europoje, stiprindamos sąjungininkių atgrasymą ir gynybą; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi NATO pakartotinai patvirtino savo atvirų durų politiką; kadangi NATO sąjungininkės laiko pajėgas parengtyje ir siunčia papildomus laivus ir naikintuvus į NATO dislokacijos vietas Rytų Europoje, stiprindamos sąjungininkių atgrasymą ir gynybą;

| BK. | kadangi keli Rusijos bepiločiai orlaiviai įskrido į kelių NATO narių oro erdvę ir paskui jų teritorijose sudužo, o tai yra akivaizdus NATO valstybių narių oro erdvės pažeidimas; |
| --- | --- |

BK.

kadangi keli Rusijos bepiločiai orlaiviai įskrido į kelių NATO narių oro erdvę ir paskui jų teritorijose sudužo, o tai yra akivaizdus NATO valstybių narių oro erdvės pažeidimas;

| BL. | kadangi 2022 m. kovo 8 d. Ukrainos Prezidentas Zelenskis paskelbė, kad nebesieks stojimo į NATO ir kad Ukraina yra pasirengusi siekti kompromiso dėl Rusijos kontroliuojamų atsiskyrusių Ukrainos Luhansko ir Donecko regionų statuso; |
| --- | --- |

BL.

kadangi 2022 m. kovo 8 d. Ukrainos Prezidentas Zelenskis paskelbė, kad nebesieks stojimo į NATO ir kad Ukraina yra pasirengusi siekti kompromiso dėl Rusijos kontroliuojamų atsiskyrusių Ukrainos Luhansko ir Donecko regionų statuso;

| BM. | kadangi ES turėtų reaguoti į Kremliaus grasinimus ne tik griežtomis saugumo priemonėmis, pvz., pristatydama ginklus į Ukrainą, kad padėtų jai apsiginti, bet ir naudodamasi Europos priemonių, pvz., šalių kandidačių statuso suteikimo, švelniąja galia; |
| --- | --- |

BM.

kadangi ES turėtų reaguoti į Kremliaus grasinimus ne tik griežtomis saugumo priemonėmis, pvz., pristatydama ginklus į Ukrainą, kad padėtų jai apsiginti, bet ir naudodamasi Europos priemonių, pvz., šalių kandidačių statuso suteikimo, švelniąja galia;

| BN. | kadangi BSGP turi būti grindžiama dar glaudesniu koordinavimu ir bendradarbiavimu su NATO gynybos ir atgrasymo pozicija ir atvirų durų politika, visapusiškai laikantis ES valstybių narių saugumo susitarimų, be to, būtina glaudžiai koordinuoti ES ir NATO veiksmus, kad būtų užtikrintas ES strateginio kelrodžio ir kitos NATO strateginės koncepcijos suderinamumas; kadangi kai kurios Rytų partnerystės šalys siekia prisijungti prie NATO; |
| --- | --- |

BN.

kadangi BSGP turi būti grindžiama dar glaudesniu koordinavimu ir bendradarbiavimu su NATO gynybos ir atgrasymo pozicija ir atvirų durų politika, visapusiškai laikantis ES valstybių narių saugumo susitarimų, be to, būtina glaudžiai koordinuoti ES ir NATO veiksmus, kad būtų užtikrintas ES strateginio kelrodžio ir kitos NATO strateginės koncepcijos suderinamumas; kadangi kai kurios Rytų partnerystės šalys siekia prisijungti prie NATO;

| BO. | kadangi nuo 2014 m. iki karo pradžios Jungtinės Valstijos Ukrainai suteikė 2,9 mlrd. USD vertės saugumo pagalbos, o, 2021 m. duomenimis, metinis asignavimas yra 393 mln. USD, taigi, Ukraina yra didžiausia Europoje pavienė užsienio karinės pagalbos gavėja, o JAV taip pat kasmet apmoko keturias Ukrainos ginkluotųjų pajėgų brigadas; kadangi JAV suteikė Ukrainai letalinę įrangą ir neseniai paskelbė apie 800 mln. JAV dolerių vertės pagalbos paketą, įskaitant sunkiuosius ginklus, artilerijos gaminius, bepiločius orlaivius ir šaudmenis, todėl bendra JAV pagalba Ukrainai saugumo srityje siekia daugiau kaip 4 mlrd. JAV dolerių ir nuo karo pradžios didėja; |
| --- | --- |

BO.

kadangi nuo 2014 m. iki karo pradžios Jungtinės Valstijos Ukrainai suteikė 2,9 mlrd. USD vertės saugumo pagalbos, o, 2021 m. duomenimis, metinis asignavimas yra 393 mln. USD, taigi, Ukraina yra didžiausia Europoje pavienė užsienio karinės pagalbos gavėja, o JAV taip pat kasmet apmoko keturias Ukrainos ginkluotųjų pajėgų brigadas; kadangi JAV suteikė Ukrainai letalinę įrangą ir neseniai paskelbė apie 800 mln. JAV dolerių vertės pagalbos paketą, įskaitant sunkiuosius ginklus, artilerijos gaminius, bepiločius orlaivius ir šaudmenis, todėl bendra JAV pagalba Ukrainai saugumo srityje siekia daugiau kaip 4 mlrd. JAV dolerių ir nuo karo pradžios didėja;

| BP. | kadangi 2022 m. sausio 27 d. Jungtinės Karalystės parlamentas ir Ukrainos Aukščiausioji Rada pasirašė susitarimą dėl karinių pirkimų, kad 2022–2023 m. Ukrainai būtų suteikti investiciniai projektai; kadangi karinio susitarimo vertė iš viso siekia 1,7 mlrd. GBP ir juo siekiama išplėsti Ukrainos laivyno pajėgumus; |
| --- | --- |

BP.

kadangi 2022 m. sausio 27 d. Jungtinės Karalystės parlamentas ir Ukrainos Aukščiausioji Rada pasirašė susitarimą dėl karinių pirkimų, kad 2022–2023 m. Ukrainai būtų suteikti investiciniai projektai; kadangi karinio susitarimo vertė iš viso siekia 1,7 mlrd. GBP ir juo siekiama išplėsti Ukrainos laivyno pajėgumus;

| BQ. | kadangi nuo 2022 m. vasario 9 d. Jungtinės Karalystės skubi pagalba Ukrainai dabar siekia 400 mln. GBP ir kadangi Jungtinė Karalystė parengtyje laiko tūkstantį karių, kad jie būtų dislokuoti Rytų Europoje siekiant užtikrinti Ukrainos pabėgėlių saugumą; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi nuo 2022 m. vasario 9 d. Jungtinės Karalystės skubi pagalba Ukrainai dabar siekia 400 mln. GBP ir kadangi Jungtinė Karalystė parengtyje laiko tūkstantį karių, kad jie būtų dislokuoti Rytų Europoje siekiant užtikrinti Ukrainos pabėgėlių saugumą;

| BR. | kadangi Jungtinė Karalystė daugiau kaip 20 000 Ukrainos ginkluotųjų pajėgų karių suteikė mokymus pajėgumų stiprinimo ir nemirtinų veiksmų srityse ir suteikė gynybos sistemų; kadangi Jungtinė Karalystė taip pat suteikė Ukrainai mirtinų ginklų įrangos; |
| --- | --- |

BR.

kadangi Jungtinė Karalystė daugiau kaip 20 000 Ukrainos ginkluotųjų pajėgų karių suteikė mokymus pajėgumų stiprinimo ir nemirtinų veiksmų srityse ir suteikė gynybos sistemų; kadangi Jungtinė Karalystė taip pat suteikė Ukrainai mirtinų ginklų įrangos;

| BS. | kadangi Kanada pradėjo vykdyti operaciją UNIFIER, Karinio mokymo ir bendradarbiavimo programą ir Policijos mokymo pagalbos projektą, iš viso mokydama daugiau kaip 30 000 Ukrainos saugumo pajėgų ir policijos tarnybų narių ir teikdama taktinę įrangą bei ginklus; kadangi 2022 m. sausio–balandžio mėn. Kanada įsipareigojo skirti daugiau kaip 118 mln. CAD karinei įrangai Ukrainai remti ir skyrė 500 mln. CAD papildomą karinę pagalbą Ukrainai 2022–2023 finansiniais metais; |
| --- | --- |

BS.

kadangi Kanada pradėjo vykdyti operaciją UNIFIER, Karinio mokymo ir bendradarbiavimo programą ir Policijos mokymo pagalbos projektą, iš viso mokydama daugiau kaip 30 000 Ukrainos saugumo pajėgų ir policijos tarnybų narių ir teikdama taktinę įrangą bei ginklus; kadangi 2022 m. sausio–balandžio mėn. Kanada įsipareigojo skirti daugiau kaip 118 mln. CAD karinei įrangai Ukrainai remti ir skyrė 500 mln. CAD papildomą karinę pagalbą Ukrainai 2022–2023 finansiniais metais;

| BT. | kadangi Norvegija dovanojo prieštankinės ginkluotės ir oro gynybos sistemų kartu su įvairios nemirtinosios karinės pagalbos, pvz., neperšaunamų liemenių, šalmų, lauko davinių ir kitų būtiniausių reikmenų, paketu, taip pat skyrė daugiau kaip 40 mln. EUR Ukrainai; |
| --- | --- |

BT.

kadangi Norvegija dovanojo prieštankinės ginkluotės ir oro gynybos sistemų kartu su įvairios nemirtinosios karinės pagalbos, pvz., neperšaunamų liemenių, šalmų, lauko davinių ir kitų būtiniausių reikmenų, paketu, taip pat skyrė daugiau kaip 40 mln. EUR Ukrainai;

| BU. | kadangi Japonija suteikė nemirtinosios karinės pagalbos, įskaitant neperšaunamas liemenes, šalmus, elektros generatorių ir maistą, taip pat suteikė Ukrainai 100 mln. JAV dolerių paskolą; |
| --- | --- |

BU.

kadangi Japonija suteikė nemirtinosios karinės pagalbos, įskaitant neperšaunamas liemenes, šalmus, elektros generatorių ir maistą, taip pat suteikė Ukrainai 100 mln. JAV dolerių paskolą;

| BV. | kadangi Gynybos reformos patariamoji taryba, kurią sudaro aukšto lygio ekspertai iš Jungtinių Amerikos Valstijų, Jungtinės Karalystės, Kanados, Lenkijos, Vokietijos ir Lietuvos, yra aukščiausiojo lygio tarptautinė patariamoji institucija Ukrainoje; |
| --- | --- |

BV.

kadangi Gynybos reformos patariamoji taryba, kurią sudaro aukšto lygio ekspertai iš Jungtinių Amerikos Valstijų, Jungtinės Karalystės, Kanados, Lenkijos, Vokietijos ir Lietuvos, yra aukščiausiojo lygio tarptautinė patariamoji institucija Ukrainoje;

| BW. | kadangi vis aktyvesnis Kinijos vaidmuo konkuruojant regione dėl politinės, socialinės ir ekonominės įtakos auga Rytų partnerystės šalyse, kuriose Kinijos investicijos, įskaitant Sausumos ir jūrų kelių iniciatyvą, apima pigias paskolas, didinančias skolos ir BVP santykį, todėl numatomas Rytų partnerystės šalių įsipareigojimų nevykdymas, ir tai lemia agresyvų atpildą, dažnai strateginės infrastruktūros nuosavybės ir politikos suderinimo forma; |
| --- | --- |

BW.

kadangi vis aktyvesnis Kinijos vaidmuo konkuruojant regione dėl politinės, socialinės ir ekonominės įtakos auga Rytų partnerystės šalyse, kuriose Kinijos investicijos, įskaitant Sausumos ir jūrų kelių iniciatyvą, apima pigias paskolas, didinančias skolos ir BVP santykį, todėl numatomas Rytų partnerystės šalių įsipareigojimų nevykdymas, ir tai lemia agresyvų atpildą, dažnai strateginės infrastruktūros nuosavybės ir politikos suderinimo forma;

| BX. | kadangi trečiųjų šalių, visų pirma Irano, įtaka Rytų partnerystės šalyse, daugiausia yra sutelkta Pietų Kaukaze, kur Irano ilgametė kultūrinė, religinė, politinė ir ekonominė įtaka toliau auga, ir tai gali pakenkti kai kurių Rytų partnerystės šalių saugumui ir stabilumui dėl pasikėsinimų nužudyti, susijusių su Irano Islamo revoliucijos gvardijos operacijomis Gruzijoje ir Azerbaidžane, todėl tai kelia tolesnį susirūpinimą dėl ES pastangų skatinti saugumą, stabilumą ir gerą kaimynystę tarp Rytų partnerystės šalių; |
| --- | --- |

BX.

kadangi trečiųjų šalių, visų pirma Irano, įtaka Rytų partnerystės šalyse, daugiausia yra sutelkta Pietų Kaukaze, kur Irano ilgametė kultūrinė, religinė, politinė ir ekonominė įtaka toliau auga, ir tai gali pakenkti kai kurių Rytų partnerystės šalių saugumui ir stabilumui dėl pasikėsinimų nužudyti, susijusių su Irano Islamo revoliucijos gvardijos operacijomis Gruzijoje ir Azerbaidžane, todėl tai kelia tolesnį susirūpinimą dėl ES pastangų skatinti saugumą, stabilumą ir gerą kaimynystę tarp Rytų partnerystės šalių;

| BY. | kadangi 44 dienas trukęs Azerbaidžano pradėtas konfliktas Pietų Kaukaze iš esmės pakeitė politinį, strateginį ir operatyvinį status quo, atnešė tūkstančius aukų, dešimtims tūkstančių žmonių teko persikelti, todėl Rusija pagal 2020 m. lapkričio 10 d. paliaubų susitarimą Lačino koridoriuje ir Kalnų Karabache bei jo apylinkėse dislokavo maždaug 2 000 vadinamųjų taikos palaikymo pajėgų karių; kadangi toliau vyksta Azerbaidžano ir Armėnijos susirėmimai, o Kalnų Karabacho konfliktas dar neišspręstas; kadangi Rusija negalės viena išspręsti konflikto, kilusio posovietinėje erdvėje; kadangi ES strateginio įžvalgumo ir diplomatinės iniciatyvos trūkumas leido Rusijai, Turkijai, Iranui ir kitiems subjektams sustiprinti savo įtaką Pietų Kaukaze; |
| --- | --- |

BY.

kadangi 44 dienas trukęs Azerbaidžano pradėtas konfliktas Pietų Kaukaze iš esmės pakeitė politinį, strateginį ir operatyvinį status quo, atnešė tūkstančius aukų, dešimtims tūkstančių žmonių teko persikelti, todėl Rusija pagal 2020 m. lapkričio 10 d. paliaubų susitarimą Lačino koridoriuje ir Kalnų Karabache bei jo apylinkėse dislokavo maždaug 2 000 vadinamųjų taikos palaikymo pajėgų karių; kadangi toliau vyksta Azerbaidžano ir Armėnijos susirėmimai, o Kalnų Karabacho konfliktas dar neišspręstas; kadangi Rusija negalės viena išspręsti konflikto, kilusio posovietinėje erdvėje; kadangi ES strateginio įžvalgumo ir diplomatinės iniciatyvos trūkumas leido Rusijai, Turkijai, Iranui ir kitiems subjektams sustiprinti savo įtaką Pietų Kaukaze;

| BZ. | kadangi dėl tebesitęsiančių Armėnijos ir Azerbaidžano pajėgų karinių veiksmų Kalnų Karabache 2022 m. kovo 8 d. buvo sugadintas pagrindinis dujotiekis, skirtas dujoms į Kalnų Karabachą tiekti, todėl ginčijama teritorija liko be prieigos prie energijos tiekimo; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi dėl tebesitęsiančių Armėnijos ir Azerbaidžano pajėgų karinių veiksmų Kalnų Karabache 2022 m. kovo 8 d. buvo sugadintas pagrindinis dujotiekis, skirtas dujoms į Kalnų Karabachą tiekti, todėl ginčijama teritorija liko be prieigos prie energijos tiekimo;

| CA. | kadangi 2022 m. sausio mėn. pradžioje Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijos (CSTO) pajėgos (vadovaujamos Rusijos karinių pajėgų, taip pat apimančios karius iš Baltarusijos ir Armėnijos), Kazachstano vyriausybės prašymu ėmėsi intervencinių veiksmų šalyje, kad padėtų numalšinti pilietinius neramumus siekiant užtikrinti dabartinio valdančiojo režimo tęstinumą ir panaudoti organizaciją savo tikslams remti; |
| --- | --- |

CA.

kadangi 2022 m. sausio mėn. pradžioje Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijos (CSTO) pajėgos (vadovaujamos Rusijos karinių pajėgų, taip pat apimančios karius iš Baltarusijos ir Armėnijos), Kazachstano vyriausybės prašymu ėmėsi intervencinių veiksmų šalyje, kad padėtų numalšinti pilietinius neramumus siekiant užtikrinti dabartinio valdančiojo režimo tęstinumą ir panaudoti organizaciją savo tikslams remti;

| CB. | kadangi Rusijos Federacija ir toliau didina savo neteisėtai dislokuotas karines pajėgas okupuotuose Gruzijos teritorijose – Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, aktyviai stiprina karinius pajėgumus, vykdo karines pratybas, išdavinėja pasus ir stiprina sienų statymą prie administracinės sienos ribos – įrengia spygliuotos vielos tvoras ir kitus barjerus, smarkiai destabilizuodama saugumo padėtį regione ir keldama pavojų žmonių pragyvenimui konflikto paveiktose srityse; |
| --- | --- |

CB.

kadangi Rusijos Federacija ir toliau didina savo neteisėtai dislokuotas karines pajėgas okupuotuose Gruzijos teritorijose – Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, aktyviai stiprina karinius pajėgumus, vykdo karines pratybas, išdavinėja pasus ir stiprina sienų statymą prie administracinės sienos ribos – įrengia spygliuotos vielos tvoras ir kitus barjerus, smarkiai destabilizuodama saugumo padėtį regione ir keldama pavojų žmonių pragyvenimui konflikto paveiktose srityse;

| CC. | kadangi bet kurios BSGP misijos sėkmė priklauso nuo jos įgaliojimų tvirtumo ir ES valstybių narių bei šalių, kurios yra jų partnerės, politinės valios ir sanglaudos lygio, taip pat nuo valstybių narių noro investuoti savo žinias, lėšas, darbuotojus ir išteklius; |
| --- | --- |

CC.

kadangi bet kurios BSGP misijos sėkmė priklauso nuo jos įgaliojimų tvirtumo ir ES valstybių narių bei šalių, kurios yra jų partnerės, politinės valios ir sanglaudos lygio, taip pat nuo valstybių narių noro investuoti savo žinias, lėšas, darbuotojus ir išteklius;

| CD. | kadangi ES civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (CPCC) turės apsvarstyti, kaip apsaugoti dislokuotas ES vadovaujamas misijas ir ES civilinį personalą nuo tokių didėjančių grėsmių; |
| --- | --- |

CD.

kadangi ES civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (CPCC) turės apsvarstyti, kaip apsaugoti dislokuotas ES vadovaujamas misijas ir ES civilinį personalą nuo tokių didėjančių grėsmių;

| CE. | kadangi norint pasiekti BSGP misijų tikslų, jų įgaliojimai turėtų apimti konsultavimo ir mokymo, kaip susidoroti su naujomis bei griaunamosiomis technologijomis, kurios sparčiai veržiasi į „įšaldyto konflikto“ aplinką, užduotis; kadangi BSGP misijos į asocijuotąsias Rytų partnerystės šalis turi būti vykdomos tol, kol jos laikomos reikalingomis priimančiosiose šalyse ir valstybėse narėse, siekiant užtikrinti misijų tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

CE.

kadangi norint pasiekti BSGP misijų tikslų, jų įgaliojimai turėtų apimti konsultavimo ir mokymo, kaip susidoroti su naujomis bei griaunamosiomis technologijomis, kurios sparčiai veržiasi į „įšaldyto konflikto“ aplinką, užduotis; kadangi BSGP misijos į asocijuotąsias Rytų partnerystės šalis turi būti vykdomos tol, kol jos laikomos reikalingomis priimančiosiose šalyse ir valstybėse narėse, siekiant užtikrinti misijų tikslų įgyvendinimą;

| CF. | kadangi Taryba šiuo metu svarsto galimybes padidinti veiklą pagal BSGP Ukrainoje; |
| --- | --- |

CF.

kadangi Taryba šiuo metu svarsto galimybes padidinti veiklą pagal BSGP Ukrainoje;

| CG. | kadangi Europos Sąjungos patariamoji misija civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) yra civilinė misija, pradėta vykdyti 2014 m. Ukrainos vyriausybės prašymu ES remti teisėsaugos ir teisinės valstybės institucijų reformą, taip atkuriant Ukrainos piliečių pasitikėjimą po smurtinių įvykių, susijusių su Ukrainos revoliucija; |
| --- | --- |

CG.

kadangi Europos Sąjungos patariamoji misija civilinio saugumo sektoriaus reformos srityje Ukrainoje (EUAM Ukraine) yra civilinė misija, pradėta vykdyti 2014 m. Ukrainos vyriausybės prašymu ES remti teisėsaugos ir teisinės valstybės institucijų reformą, taip atkuriant Ukrainos piliečių pasitikėjimą po smurtinių įvykių, susijusių su Ukrainos revoliucija;

| CH. | kadangi EUAM nustatė penkias prioritetines sritis, įskaitant nacionalinį ir valstybės saugumą, organizuotą ir tarpvalstybinį nusikalstamumą, baudžiamąją teiseną, bendruomenės saugą ir policijos valdymą ir skaitmeninę transformaciją ir inovacijas, civilinio saugumo sektoriaus reformai Ukrainoje remti, jai skirtas 29,5 mln. EUR dydžio biudžetas, o patvirtintas darbuotojų skaičius – 371, įskaitant Ukrainos piliečius ir darbuotojus iš kitų ES nepriklausančių šalių, o misijos įgaliojimus planuojama atnaujinti 2024 m.; |
| --- | --- |

CH.

kadangi EUAM nustatė penkias prioritetines sritis, įskaitant nacionalinį ir valstybės saugumą, organizuotą ir tarpvalstybinį nusikalstamumą, baudžiamąją teiseną, bendruomenės saugą ir policijos valdymą ir skaitmeninę transformaciją ir inovacijas, civilinio saugumo sektoriaus reformai Ukrainoje remti, jai skirtas 29,5 mln. EUR dydžio biudžetas, o patvirtintas darbuotojų skaičius – 371, įskaitant Ukrainos piliečius ir darbuotojus iš kitų ES nepriklausančių šalių, o misijos įgaliojimus planuojama atnaujinti 2024 m.;

| CI. | kadangi EUAM apima tris veiklos sritis: teikia strategines konsultacijas rengiant strateginius dokumentus ir teisės aktus; remia reformų įgyvendinimą teikdama praktines konsultacijas, mokymus ir įrangą; taip pat skatina bendradarbiavimą ir koordinavimą siekdama užtikrinti Ukrainos ir tarptautinių subjektų veiksmų nuoseklumą ir reformų vykdymą; |
| --- | --- |

CI.

kadangi EUAM apima tris veiklos sritis: teikia strategines konsultacijas rengiant strateginius dokumentus ir teisės aktus; remia reformų įgyvendinimą teikdama praktines konsultacijas, mokymus ir įrangą; taip pat skatina bendradarbiavimą ir koordinavimą siekdama užtikrinti Ukrainos ir tarptautinių subjektų veiksmų nuoseklumą ir reformų vykdymą;

| CJ. | kadangi EUAM vykdo savo veiklą kartu su Ukrainos Nacionaline saugumo taryba ir Užsienio žvalgybos tarnyba; kadangi EUAM bendradarbiauja su Ukrainos teismų sistema per savo prokurorus, kad būtų užtikrintas baudžiamojo persekiojimo nepriklausomumas ir veiksmingumas; kadangi EUAM rengia ir aprūpina Ukrainos policijos pajėgas per savo regioninius vietos biurus ir bendradarbiaudama su kaimyninėmis provincijomis; kadangi EUAM policijos mokymo iniciatyvas sutelkia į strateginio konsultavimo ir „bendruomenės saugumo dialogo“ teikimą ir ugdo vietos policiją svarbiausiose srityse; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi EUAM vykdo savo veiklą kartu su Ukrainos Nacionaline saugumo taryba ir Užsienio žvalgybos tarnyba; kadangi EUAM bendradarbiauja su Ukrainos teismų sistema per savo prokurorus, kad būtų užtikrintas baudžiamojo persekiojimo nepriklausomumas ir veiksmingumas; kadangi EUAM rengia ir aprūpina Ukrainos policijos pajėgas per savo regioninius vietos biurus ir bendradarbiaudama su kaimyninėmis provincijomis; kadangi EUAM policijos mokymo iniciatyvas sutelkia į strateginio konsultavimo ir „bendruomenės saugumo dialogo“ teikimą ir ugdo vietos policiją svarbiausiose srityse;

| CK. | kadangi EUAM bendradarbiauja su Europolo Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių vertinimu (SOCTA), kad padėtų Ukrainos valdžios institucijoms kurti pajėgumų stiprinimo priemones ir integruotą sienų valdymą; |
| --- | --- |

CK.

kadangi EUAM bendradarbiauja su Europolo Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių vertinimu (SOCTA), kad padėtų Ukrainos valdžios institucijoms kurti pajėgumų stiprinimo priemones ir integruotą sienų valdymą;

| CL. | kadangi EUAM Ukraine darbas padedant reformuoti Ukrainos saugumo tarnybą (UST) tebėra jos prioritetas ir ji turi sutelkti paramą šiai reformai įgyvendinti, kad būtų užtikrinta, jog UST laipsniškai atsisakytų ikiteisminio tyrimo įgaliojimų, demilitarizuotų tarnybą, būtų aiškiai atskirtos jos ir kitų saugumo tarnybų kompetencijos, vykdoma veiksminga priežiūra ir kad būtų sumažintas jos dydis; kadangi, jei įstatymo projektas 3196 UST bus tinkamai įgyvendintas, pagal jį numatyta sutelkti pastangas į kontržvalgybą, kovą su grėsmėmis valstybės saugumui, kovą su terorizmu, kibernetinį saugumą, nacionalinės valstybingumo ir teritorinio vientisumo apsaugą ir valstybės paslapčių apsaugą; kadangi dėl būtinų reformų demokratiniam vystymuisi užtikrinti UST reikalingi: aiškus funkcijų atskyrimas, ekonominių ir korupcinių nusikaltimų tyrimo funkcijos atsisakymas (išskyrus išimtinius atvejus, kai leidimą suteikia generalinis prokuroras), politinė nepriklausomybė, demilitarizacija ir tolesnis optimizavimas, didesnis skaidrumas ir atskaitomybė bei papildomas dėmesys ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugai; |
| --- | --- |

CL.

kadangi EUAM Ukraine darbas padedant reformuoti Ukrainos saugumo tarnybą (UST) tebėra jos prioritetas ir ji turi sutelkti paramą šiai reformai įgyvendinti, kad būtų užtikrinta, jog UST laipsniškai atsisakytų ikiteisminio tyrimo įgaliojimų, demilitarizuotų tarnybą, būtų aiškiai atskirtos jos ir kitų saugumo tarnybų kompetencijos, vykdoma veiksminga priežiūra ir kad būtų sumažintas jos dydis; kadangi, jei įstatymo projektas 3196 UST bus tinkamai įgyvendintas, pagal jį numatyta sutelkti pastangas į kontržvalgybą, kovą su grėsmėmis valstybės saugumui, kovą su terorizmu, kibernetinį saugumą, nacionalinės valstybingumo ir teritorinio vientisumo apsaugą ir valstybės paslapčių apsaugą; kadangi dėl būtinų reformų demokratiniam vystymuisi užtikrinti UST reikalingi: aiškus funkcijų atskyrimas, ekonominių ir korupcinių nusikaltimų tyrimo funkcijos atsisakymas (išskyrus išimtinius atvejus, kai leidimą suteikia generalinis prokuroras), politinė nepriklausomybė, demilitarizacija ir tolesnis optimizavimas, didesnis skaidrumas ir atskaitomybė bei papildomas dėmesys ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugai;

| CM. | kadangi EUAM pagalba kuriant Ekonominio saugumo biurą (ESB), kovojant su finansiniais nusikaltimais visoje Ukrainoje, yra pagrindinės reformos pastangos; kadangi skaidri ESB darbuotojų atranka ir Valstybinės mokesčių tarnybos išformavimas labai svarbūs siekiant laipsniškai mažinti oligarchų įtaką Ukrainos ekonomikai; kadangi ESB perims UST ikiteisminio tyrimo įgaliojimus ekonominio saugumo srityje ir turi remti Ukrainos pastangas atsispirti teisėsaugos institucijų spaudimu; |
| --- | --- |

CM.

kadangi EUAM pagalba kuriant Ekonominio saugumo biurą (ESB), kovojant su finansiniais nusikaltimais visoje Ukrainoje, yra pagrindinės reformos pastangos; kadangi skaidri ESB darbuotojų atranka ir Valstybinės mokesčių tarnybos išformavimas labai svarbūs siekiant laipsniškai mažinti oligarchų įtaką Ukrainos ekonomikai; kadangi ESB perims UST ikiteisminio tyrimo įgaliojimus ekonominio saugumo srityje ir turi remti Ukrainos pastangas atsispirti teisėsaugos institucijų spaudimu;

| CN. | kadangi 2020 m. EUAM įsteigė savo ketvirtąjį vietos biurą Mariupolyje, kad paremtų centralizuotai vykdomų reformų įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis, pvz., mokytų ir konsultuotų vietos teisėsaugos institucijas, o tai atspindi didėjantį EUAM vaidmenį stiprinant Ukrainos atsparumą visoje šalyje ir Ukrainos pageidavimą derinti savo veiksmus su BSGP tikslais; kadangi dėl Rusijos karinių išpuolių vietos biuras Mariupolyje buvo evakuotas ir sunaikintas; |
| --- | --- |

CN.

kadangi 2020 m. EUAM įsteigė savo ketvirtąjį vietos biurą Mariupolyje, kad paremtų centralizuotai vykdomų reformų įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis, pvz., mokytų ir konsultuotų vietos teisėsaugos institucijas, o tai atspindi didėjantį EUAM vaidmenį stiprinant Ukrainos atsparumą visoje šalyje ir Ukrainos pageidavimą derinti savo veiksmus su BSGP tikslais; kadangi dėl Rusijos karinių išpuolių vietos biuras Mariupolyje buvo evakuotas ir sunaikintas;

| CO. | kadangi dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą visi tarptautiniai darbuotojai buvo priversti saugiai evakuotis iš šalies; kadangi misija toliau palaiko ryšius su kolegomis iš Ukrainos ir laukia, kol bus gauti tolesni ES būstinės nurodymai; |
| --- | --- |

CO.

kadangi dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą visi tarptautiniai darbuotojai buvo priversti saugiai evakuotis iš šalies; kadangi misija toliau palaiko ryšius su kolegomis iš Ukrainos ir laukia, kol bus gauti tolesni ES būstinės nurodymai;

| CP. | kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą karo visi BSGP misijos EUAM Ukraine valstybių narių darbuotojai buvo evakuoti; |
| --- | --- |

CP.

kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą karo visi BSGP misijos EUAM Ukraine valstybių narių darbuotojai buvo evakuoti;

| CQ. | kadangi ES pasienio pagalbos misija Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje (EUBAM Moldova / Ukraine) yra 2005 m. pradėta civilinė misija; kadangi ES pasienio pagalbos misija Moldovoje ir Ukrainoje (EUBAM Moldova / Ukraine) yra vykdymo įgaliojimų neturinti misija, kurios tikslas – stiprinti Ukrainos ir Moldovos Respublikos sienos apsaugos pareigūnų, muitinių ir teisėsaugos institucijų sienų valdymo pajėgumus, jos metinis biudžetas –12 mln. EUR, o personalą sudaro daugiau kaip 200 darbuotojų. Misijos įgaliojimus planuojama atnaujinti 2023 m. lapkričio mėn.; |
| --- | --- |

CQ.

kadangi ES pasienio pagalbos misija Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje (EUBAM Moldova / Ukraine) yra 2005 m. pradėta civilinė misija; kadangi ES pasienio pagalbos misija Moldovoje ir Ukrainoje (EUBAM Moldova / Ukraine) yra vykdymo įgaliojimų neturinti misija, kurios tikslas – stiprinti Ukrainos ir Moldovos Respublikos sienos apsaugos pareigūnų, muitinių ir teisėsaugos institucijų sienų valdymo pajėgumus, jos metinis biudžetas –12 mln. EUR, o personalą sudaro daugiau kaip 200 darbuotojų. Misijos įgaliojimus planuojama atnaujinti 2023 m. lapkričio mėn.;

| CR. | kadangi EUBAM padeda Moldovos Respublikai ir Ukrainai vykdyti išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) įsipareigojimus pagal jų asociacijos susitarimus su ES ir yra skirta Moldovos ir Ukrainos pasienio ir muitinės pajėgumams stiprinti; kadangi jai pavesta: kovoti su sukčiavimu muitų srityje, narkotikų kontrabanda, neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis; remti prekybos lengvinimą, integruotą sienų valdymą ir padėti taikiai išspręsti Padnestrės konfliktą taikant „5+ 2“ formato procesą; |
| --- | --- |

CR.

kadangi EUBAM padeda Moldovos Respublikai ir Ukrainai vykdyti išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) įsipareigojimus pagal jų asociacijos susitarimus su ES ir yra skirta Moldovos ir Ukrainos pasienio ir muitinės pajėgumams stiprinti; kadangi jai pavesta: kovoti su sukčiavimu muitų srityje, narkotikų kontrabanda, neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis; remti prekybos lengvinimą, integruotą sienų valdymą ir padėti taikiai išspręsti Padnestrės konfliktą taikant „5+ 2“ formato procesą;

| CS. | kadangi dėl tabako, įskaitant falsifikuotus gaminius, kontrabandos Moldovos Respublikos, Ukrainos ir valstybių narių valstybių biudžetai kasmet praranda apie 10 mlrd. EUR; kadangi 2020–2021 m. EUBAM sužlugdė daugybę kontrabandos operacijų, konfiskavo didelius kiekius amunicijos, tabako, alkoholio, etanolio ir heroino; |
| --- | --- |

CS.

kadangi dėl tabako, įskaitant falsifikuotus gaminius, kontrabandos Moldovos Respublikos, Ukrainos ir valstybių narių valstybių biudžetai kasmet praranda apie 10 mlrd. EUR; kadangi 2020–2021 m. EUBAM sužlugdė daugybę kontrabandos operacijų, konfiskavo didelius kiekius amunicijos, tabako, alkoholio, etanolio ir heroino;

| CT. | kadangi EUBAM padeda Moldovos ir Ukrainos pasienio tarnyboms kurti bendrus rodiklius, naudojamus prekybos žmonėmis aukoms nustatyti; |
| --- | --- |

CT.

kadangi EUBAM padeda Moldovos ir Ukrainos pasienio tarnyboms kurti bendrus rodiklius, naudojamus prekybos žmonėmis aukoms nustatyti;

| CU. | kadangi EUBAM Narkotikų darbo grupė siekia įtraukti misijos partnerių tarnybas į bendradarbiavimą su kitomis regiono kovos su narkotikais institucijomis; kadangi EUBAM bendradarbiauja su keliomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europolą, Frontex ir ESBO, pasitelkdama ginklų darbo grupę, ORION II bendras operacijas ir „EU 4 Border Security“ iniciatyvas; |
| --- | --- |

CU.

kadangi EUBAM Narkotikų darbo grupė siekia įtraukti misijos partnerių tarnybas į bendradarbiavimą su kitomis regiono kovos su narkotikais institucijomis; kadangi EUBAM bendradarbiauja su keliomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europolą, Frontex ir ESBO, pasitelkdama ginklų darbo grupę, ORION II bendras operacijas ir „EU 4 Border Security“ iniciatyvas;

| CV. | kadangi EUBAM nuosekliai pritaria tarptautinių transporto koridorių, kertančių Padniestrę, atnaujinimui ir kuria bei palaiko technines pasitikėjimo tarp Kišiniovo ir Tiraspolio stiprinimo priemones transporto, muitinės, veterinarijos ir fitosanitarijos bei teisėsaugos klausimais; |
| --- | --- |

CV.

kadangi EUBAM nuosekliai pritaria tarptautinių transporto koridorių, kertančių Padniestrę, atnaujinimui ir kuria bei palaiko technines pasitikėjimo tarp Kišiniovo ir Tiraspolio stiprinimo priemones transporto, muitinės, veterinarijos ir fitosanitarijos bei teisėsaugos klausimais;

| CW. | kadangi EUBAM prisideda prie taikaus Padniestrės konflikto sprendimo, taikydama pasitikėjimo stiprinimo priemones ir vykdydama stebėseną Moldovos ir Ukrainos pasienio Padniestrės srityje; |
| --- | --- |

CW.

kadangi EUBAM prisideda prie taikaus Padniestrės konflikto sprendimo, taikydama pasitikėjimo stiprinimo priemones ir vykdydama stebėseną Moldovos ir Ukrainos pasienio Padniestrės srityje;

| CX. | kadangi Rusijos Federacija palaiko apie 500 karių vadinamąją taikos palaikymo misiją Padniestrėje ir Rusijos kariuomenės operatyvinę grupę (OGRT), kurią sudaro apie 1 500 karių, vykdo Padniestrės separatistinių ginkluotųjų grupuočių kontrolę ir kasmet surengia daugiau nei 100 bendrų karinių pratybų su Padniestre; kadangi jis yra susirūpinęs dėl separatistų iš Tiraspolio bandymų 2022 m. kovo 4 d. pripažinti Padniestrės nepriklausomybę; |
| --- | --- |

CX.

kadangi Rusijos Federacija palaiko apie 500 karių vadinamąją taikos palaikymo misiją Padniestrėje ir Rusijos kariuomenės operatyvinę grupę (OGRT), kurią sudaro apie 1 500 karių, vykdo Padniestrės separatistinių ginkluotųjų grupuočių kontrolę ir kasmet surengia daugiau nei 100 bendrų karinių pratybų su Padniestre; kadangi jis yra susirūpinęs dėl separatistų iš Tiraspolio bandymų 2022 m. kovo 4 d. pripažinti Padniestrės nepriklausomybę;

| CY. | kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą karo kyla didelis pavojus BSGP EUBAM Moldova saugai ir saugumui ir tai gali lemti jos evakavimą iš šalies; |
| --- | --- |

CY.

kadangi dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą karo kyla didelis pavojus BSGP EUBAM Moldova saugai ir saugumui ir tai gali lemti jos evakavimą iš šalies;

| CZ. | kadangi Europos Sąjungos stebėjimo misija Gruzijoje (EUMM Georgia) yra civilinė misija, pradėta 2008 m. po ES tarpininkaujant sudaryto šešių punktų susitarimo, kuriuo buvo užbaigtas Gruzijos ir Rusijos karas; kadangi per 13 savo veiklos metų EUMM Georgia įrodė, kad ES turi tvirtą politinį įsipareigojimą regione, prisidėdama prie pasitikėjimo stiprinimo bei normalizavimo ir užtikrindama stabilumą šalyje tarp konflikto šalių ir platesniame regione; |
| --- | --- |

CZ.

kadangi Europos Sąjungos stebėjimo misija Gruzijoje (EUMM Georgia) yra civilinė misija, pradėta 2008 m. po ES tarpininkaujant sudaryto šešių punktų susitarimo, kuriuo buvo užbaigtas Gruzijos ir Rusijos karas; kadangi per 13 savo veiklos metų EUMM Georgia įrodė, kad ES turi tvirtą politinį įsipareigojimą regione, prisidėdama prie pasitikėjimo stiprinimo bei normalizavimo ir užtikrindama stabilumą šalyje tarp konflikto šalių ir platesniame regione;

| DA. | kadangi šiuo metu EUMM Georgia dirba 325 misijos nariai, įskaitant daugiau kaip 200 civilių stebėtojų, jai skirtas 44,8 mln. EUR biudžetas ir 2022 m. gruodžio mėn. ketinama atnaujinti jos įgaliojimus; |
| --- | --- |

DA.

kadangi šiuo metu EUMM Georgia dirba 325 misijos nariai, įskaitant daugiau kaip 200 civilių stebėtojų, jai skirtas 44,8 mln. EUR biudžetas ir 2022 m. gruodžio mėn. ketinama atnaujinti jos įgaliojimus;

| DB. | kadangi pirminiai 2008 m. nustatyti įgaliojimai, susiję su ES tarpininkaujant 2008 m. rugpjūčio 12 d. sudaryto Gruzijos ir Rusijos paliaubų susitarimo įgyvendinimo stebėsena, išlieka nepakitę raginant: nenaudoti smurto, nutraukti karo veiksmus, suteikti galimybę gauti humanitarinę pagalbą, grąžinti Gruzijos ginkluotąsias pajėgas į įprastas patalpas, išvesti Rusijos ginkluotąsias pajėgas ir grąžinti jas į pozicijas, buvusias prieš pradedant karo veiksmus, taip pat pradėti tarptautines diskusijas dėl Pietų Osetijos bei Abchazijos saugumo ir stabilumo; |
| --- | --- |

DB.

kadangi pirminiai 2008 m. nustatyti įgaliojimai, susiję su ES tarpininkaujant 2008 m. rugpjūčio 12 d. sudaryto Gruzijos ir Rusijos paliaubų susitarimo įgyvendinimo stebėsena, išlieka nepakitę raginant: nenaudoti smurto, nutraukti karo veiksmus, suteikti galimybę gauti humanitarinę pagalbą, grąžinti Gruzijos ginkluotąsias pajėgas į įprastas patalpas, išvesti Rusijos ginkluotąsias pajėgas ir grąžinti jas į pozicijas, buvusias prieš pradedant karo veiksmus, taip pat pradėti tarptautines diskusijas dėl Pietų Osetijos bei Abchazijos saugumo ir stabilumo;

| DC. | kadangi Rusija nesilaiko 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudaryto Gruzijos ir Rusijos susitarimo dėl ugnies nutraukimo, nes separatistiniuose Abchazijos ir Pietų Osetijos regionuose ji toliau neteisėtai dislokuoja ginkluotąsias pajėgas, Federalinės saugumo tarnybos (FSB) agentus ir Rusijos Federacijos sienos apsaugos pareigūnus; kadangi tai neleidžia vietoje sukurti tarptautinių saugumo mechanizmų, kurie taip pat neleidžia EUMM atvykti į Rusijos okupuotas teritorijas, o tai yra itin didelė kliūtis siekiant misijos tikslų; kadangi EUMM įgaliojimai galioja visoje Gruzijoje; kadangi EUMM susiduria su Rusijos vykdomu sienos ribų nustatymu: Rusija perkelia administracinės sienos ribas į Gruzijos teritoriją ir toliau plečia Gruzijos teritorinę okupaciją; |
| --- | --- |

DC.

kadangi Rusija nesilaiko 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudaryto Gruzijos ir Rusijos susitarimo dėl ugnies nutraukimo, nes separatistiniuose Abchazijos ir Pietų Osetijos regionuose ji toliau neteisėtai dislokuoja ginkluotąsias pajėgas, Federalinės saugumo tarnybos (FSB) agentus ir Rusijos Federacijos sienos apsaugos pareigūnus; kadangi tai neleidžia vietoje sukurti tarptautinių saugumo mechanizmų, kurie taip pat neleidžia EUMM atvykti į Rusijos okupuotas teritorijas, o tai yra itin didelė kliūtis siekiant misijos tikslų; kadangi EUMM įgaliojimai galioja visoje Gruzijoje; kadangi EUMM susiduria su Rusijos vykdomu sienos ribų nustatymu: Rusija perkelia administracinės sienos ribas į Gruzijos teritoriją ir toliau plečia Gruzijos teritorinę okupaciją;

| DD. | kadangi Rusijos Federacija ir toliau akivaizdžiai pažeidinėja 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudaryto susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir paliaubas, o į šiuos pažeidimus valstybės narės dažnai reaguoja ribotai: ragina imtis veiksmų arba visai nereaguoja, todėl kyla pavojus, kad Rusijos Federacija įgis drąsos vykdyti daugiau tokių veiksmų; kadangi buvo vykdomi neteisėti areštai prie administracinių sienos ribų ir neteisėta „ribų nustatymo“ veikla; |
| --- | --- |

DD.

kadangi Rusijos Federacija ir toliau akivaizdžiai pažeidinėja 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudaryto susitarimą dėl ugnies nutraukimo ir paliaubas, o į šiuos pažeidimus valstybės narės dažnai reaguoja ribotai: ragina imtis veiksmų arba visai nereaguoja, todėl kyla pavojus, kad Rusijos Federacija įgis drąsos vykdyti daugiau tokių veiksmų; kadangi buvo vykdomi neteisėti areštai prie administracinių sienos ribų ir neteisėta „ribų nustatymo“ veikla;

| DE. | kadangi EUMM nėra tipiška civilinė misija dėl savo įgaliojimų ir susitelkimo į stebėjimo veiklą, civilinės kompetencijos stiprinimą, ir dėl to, kad yra grindžiama pasitikėjimo stiprinimo veikla, pasitelkiant mažas dotacijas ir įgyvendinant tikslinius abiejų šalių projektus; kadangi įgaliojimai suteikia galimybę sutelkti dėmesį į hibridines grėsmes, žmogaus teises, mažumas ir aplinkos apsaugos aspektus; kadangi EUMM įsteigė Patariamąjį komitetą hibridinio karo klausimais ir palaiko nuolatinius ryšius su NATO ryšių biuru ir grupe, įgyvendinančia NATO ir Gruzijos esminių priemonių paketą; |
| --- | --- |

DE.

kadangi EUMM nėra tipiška civilinė misija dėl savo įgaliojimų ir susitelkimo į stebėjimo veiklą, civilinės kompetencijos stiprinimą, ir dėl to, kad yra grindžiama pasitikėjimo stiprinimo veikla, pasitelkiant mažas dotacijas ir įgyvendinant tikslinius abiejų šalių projektus; kadangi įgaliojimai suteikia galimybę sutelkti dėmesį į hibridines grėsmes, žmogaus teises, mažumas ir aplinkos apsaugos aspektus; kadangi EUMM įsteigė Patariamąjį komitetą hibridinio karo klausimais ir palaiko nuolatinius ryšius su NATO ryšių biuru ir grupe, įgyvendinančia NATO ir Gruzijos esminių priemonių paketą;

| DF. | kadangi EUMM sudaro palankesnes sąlygas susitikimams pagal incidentų prevencijos ir reagavimo mechanizmą Ergnetyje ir užtikrina šių susitikimų, kuriuose aptariama saugumo padėtis šalyje ir kurie apima Gruzijos vyriausybę, separatistinius regionus ir Rusijos Federaciją, reguliarumą; kadangi, deja, panašus mechanizmas Galio mieste, Abchazijoje, buvo sustabdytas; |
| --- | --- |

DF.

kadangi EUMM sudaro palankesnes sąlygas susitikimams pagal incidentų prevencijos ir reagavimo mechanizmą Ergnetyje ir užtikrina šių susitikimų, kuriuose aptariama saugumo padėtis šalyje ir kurie apima Gruzijos vyriausybę, separatistinius regionus ir Rusijos Federaciją, reguliarumą; kadangi, deja, panašus mechanizmas Galio mieste, Abchazijoje, buvo sustabdytas;

| DG. | kadangi EUMM turi nuolat plėsti savo analitinį aspektą ir pajėgumus siekdama reaguoti į nuolatines hibridines grėsmes, todėl jai reikalingas pakankamas biudžetas ir ištekliai; |
| --- | --- |

DG.

kadangi EUMM turi nuolat plėsti savo analitinį aspektą ir pajėgumus siekdama reaguoti į nuolatines hibridines grėsmes, todėl jai reikalingas pakankamas biudžetas ir ištekliai;

| DH. | kadangi prieš EUMM vykdoma dezinformacijos veikla (ja ypač užsiima Rusijos remiamuose okupuotuose regionuose įsikūrusios žiniasklaidos priemonės ir socialinių tinklų kanalai), todėl EUMM priversta organizuoti savo vidaus išteklius, siekdama užtikrinti būtiną bendradarbiavimą ir ieškodama kovos su dezinformacija būdų; |
| --- | --- |

DH.

kadangi prieš EUMM vykdoma dezinformacijos veikla (ja ypač užsiima Rusijos remiamuose okupuotuose regionuose įsikūrusios žiniasklaidos priemonės ir socialinių tinklų kanalai), todėl EUMM priversta organizuoti savo vidaus išteklius, siekdama užtikrinti būtiną bendradarbiavimą ir ieškodama kovos su dezinformacija būdų;

| DI. | kadangi EUMM vadovauja „karštajai linijai“, kuri yra pasitikėjimo stiprinimo mechanizmas ir kuri veikia kaip Gruzijos vyriausybės ir Abchazijos bei Pietų Osetijos de facto valdžios institucijų, įskaitant abiejuose regionuose dislokuotus Rusijos Federacijos sienos apsaugos pareigūnus, svarbus ryšių kanalas, veikiantis visą parą kiekvieną dieną; kadangi 2021 m. ši „karštoji linija“ buvo aktyvuota 2 100 kartų; kadangi ESSM remia derybų formatus ir ryšių kanalus dalyvaudama Ženevos tarptautinėse diskusijose ir bendrai pirmininkaudama incidentų prevencijos ir reagavimo į juos mechanizmo (IPRM) susitikimams Ergnetyje; |
| --- | --- |

DI.

kadangi EUMM vadovauja „karštajai linijai“, kuri yra pasitikėjimo stiprinimo mechanizmas ir kuri veikia kaip Gruzijos vyriausybės ir Abchazijos bei Pietų Osetijos de facto valdžios institucijų, įskaitant abiejuose regionuose dislokuotus Rusijos Federacijos sienos apsaugos pareigūnus, svarbus ryšių kanalas, veikiantis visą parą kiekvieną dieną; kadangi 2021 m. ši „karštoji linija“ buvo aktyvuota 2 100 kartų; kadangi ESSM remia derybų formatus ir ryšių kanalus dalyvaudama Ženevos tarptautinėse diskusijose ir bendrai pirmininkaudama incidentų prevencijos ir reagavimo į juos mechanizmo (IPRM) susitikimams Ergnetyje;

| DJ. | kadangi 2019 m. spalio 24 d. pirmą kartą per daugiau nei 10 metų FSB pareigūnai peržengė administracinių ribų liniją, sulaikė EUMM stebėtojus ir privertė ES derėtis dėl jų paleidimo; |
| --- | --- |

DJ.

kadangi 2019 m. spalio 24 d. pirmą kartą per daugiau nei 10 metų FSB pareigūnai peržengė administracinių ribų liniją, sulaikė EUMM stebėtojus ir privertė ES derėtis dėl jų paleidimo;

| DK. | kadangi EUMM vaidmuo patenkinant vietos gyventojų saugumo ir humanitarinius poreikius konflikto paveiktose vietovėse ir palengvinant veiksmingą keitimąsi informacija, pvz., susijusį su medicininiais perėjimo punktais arba prie administracinių ribų sulaikytų asmenų paleidimu, taip pat EUMM vykdomas sulaikytųjų stėbėjimas prie administracinių sienos ribų ir pagalba vedant asmenines diskusijas IPRM susitikimuose Ergnetyje, suteikia didžiulę pridėtinę vertę svarbiam EUMM vaidmeniui tiek konfliktų valdymo, tiek pasitikėjimo stiprinimo srityje; |
| --- | --- |

DK.

kadangi EUMM vaidmuo patenkinant vietos gyventojų saugumo ir humanitarinius poreikius konflikto paveiktose vietovėse ir palengvinant veiksmingą keitimąsi informacija, pvz., susijusį su medicininiais perėjimo punktais arba prie administracinių ribų sulaikytų asmenų paleidimu, taip pat EUMM vykdomas sulaikytųjų stėbėjimas prie administracinių sienos ribų ir pagalba vedant asmenines diskusijas IPRM susitikimuose Ergnetyje, suteikia didžiulę pridėtinę vertę svarbiam EUMM vaidmeniui tiek konfliktų valdymo, tiek pasitikėjimo stiprinimo srityje;

| DL. | kadangi Gruzija yra viena iš didžiausius įnašus vienam gyventojui į BSGP misijas Afrikoje teikianti šalis; |
| --- | --- |

DL.

kadangi Gruzija yra viena iš didžiausius įnašus vienam gyventojui į BSGP misijas Afrikoje teikianti šalis;

| DM. | kadangi Rytų partnerystės šalys tebėra labai pažeidžiamos energetinio nesaugumo klausimu, visų pirma – Moldovos Respublika ir Ukraina, kurios nuolat patiria Rusijos energetinį šantažą; |
| --- | --- |

DM.

kadangi Rytų partnerystės šalys tebėra labai pažeidžiamos energetinio nesaugumo klausimu, visų pirma – Moldovos Respublika ir Ukraina, kurios nuolat patiria Rusijos energetinį šantažą;

| DN. | kadangi ES priemonės, kuriomis siekiama mažinti energetinį nesaugumą įvairinant energijos išteklius, sustiprins saugumą ir stabilumą Rytų regione; |
| --- | --- |

DN.

kadangi ES priemonės, kuriomis siekiama mažinti energetinį nesaugumą įvairinant energijos išteklius, sustiprins saugumą ir stabilumą Rytų regione;

| DO. | kadangi Komisija jau ėmėsi veiksmų, kad sumažintų Europos priklausomybę nuo vieno tiekėjo, diversifikuodama savo dujų tiekėjus; kadangi, reaguodama į Rusijai taikomų sankcijų poveikį, kad būtų sustabdyta priklausomybė nuo Rusijos energijos importo, Komisija parengė naują planą, pagal kurį iki 2022 m. pabaigos būtų pakeistas 100 mlrd. kubinių metrų dujų importas iš Rusijos didesniu suskystintų gamtinių dujų ir dujotiekių kiekiu, importuojamu iš ne Rusijos tiekėjų, taip pat didesniu biometano ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos ir importo kiekiu; kadangi šiuo planu siekiama sumažinti iškastinio kuro naudojimą namuose, pastatuose, pramonėje ir elektros energijos sistemoje ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, plačiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir elektrifikavimą bei šalinti infrastruktūros kliūtis; |
| --- | --- |

DO.

kadangi Komisija jau ėmėsi veiksmų, kad sumažintų Europos priklausomybę nuo vieno tiekėjo, diversifikuodama savo dujų tiekėjus; kadangi, reaguodama į Rusijai taikomų sankcijų poveikį, kad būtų sustabdyta priklausomybė nuo Rusijos energijos importo, Komisija parengė naują planą, pagal kurį iki 2022 m. pabaigos būtų pakeistas 100 mlrd. kubinių metrų dujų importas iš Rusijos didesniu suskystintų gamtinių dujų ir dujotiekių kiekiu, importuojamu iš ne Rusijos tiekėjų, taip pat didesniu biometano ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos ir importo kiekiu; kadangi šiuo planu siekiama sumažinti iškastinio kuro naudojimą namuose, pastatuose, pramonėje ir elektros energijos sistemoje ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, plačiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir elektrifikavimą bei šalinti infrastruktūros kliūtis;

| 1. | pakartoja ES įsipareigojimą ir pabrėžia jos nedviprasmišką paramą Rytų partnerystės šalių suverenumui, teritoriniam vientisumui ir politinei nepriklausomybei pagal jų tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir jų pastangoms visapusiškai įgyvendinti šiuos principus; pabrėžia, kokia svarbi valstybių narių vienybė ir solidarumas šioje srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kuo griežčiausiai smerkia neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir su tuo susijusius veiksmus ne vyriausybės kontroliuojamose Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų srityse, neteisėtai aneksuotame Kryme ir Baltarusijoje; pabrėžia, kad nuolatinė Rusijos agresija ir jos karinės veiklos plėtra Ukrainoje daro neigiamą poveikį Europos ir pasaulio saugumui; pakartoja savo poziciją, kad partneriai ir sąjungininkai turėtų padidinti savo karinę paramą Ukrainai ir gynybinių ginklų tiekimą – tai atitinka JT Chartijos 51 straipsnį, pagal kurį leidžiama individuali ir kolektyvinė savigyna; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad tvari taika ir žmonių saugumas Rytų partnerystės regione labai svarbūs ES; kuo griežčiausiai smerkia Rusijos Federacijos pradėtą agresijos karą ir jos dalyvavimą tiek kariniame, tiek kibernetiniame kare Rytų partnerystės regione; ragina nedelsiant nutraukti agresijos prieš Ukrainą karą ir visiškai bei nedelsiant išvesti visas Rusijos karines pajėgas iš visų Rytų partnerystės šalių Rusijos okupuotų teritorijų ir nutraukti karinius karo veiksmus prieš Ukrainą, dėl kurių žuvo civiliai gyventojai ir kariai ir dėl kurių milijonai žmonių tampa priversti persikelti, kartu trukdant socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; kuo griežčiausiai smerkia Rusijos pajėgų išpuolį prieš Ukrainos branduolinius objektus ir jų okupaciją ir mano, kad Rusijos mėginimai jėga ir prievarta stiprinti savo piktavališką įtaką Rytų partnerystės regione turi žlugti; atkreipti dėmesį į valstybių narių vienybės, solidarumo ir veiksmų nuoseklumo svarbą šioje srityje; ragina padidinti bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais demokratiniais sąjungininkais, kad būtų sušvelninta ir neutralizuota neigiama trečiųjų galingų valstybių įtaka Rytų partnerystės regione; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina 2021 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir tolesnį ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą; atsižvelgdamas į saugumo problemas, su kuriomis susiduria Rytų partnerystės šalys, visų pirma Rusijos besitęsiantį agresijos prieš Ukrainą karą, užsitęsusius konfliktus, atvirus karinius veiksmus, hibridines grėsmes ir kišimąsi į demokratinius procesus, siūlo stiprinti bendradarbiavimą su Rytų partnerystės šalimis saugumo ir gynybos srityje ir didinti investicijas ir paramą saugumo, karinio, žvalgybos ir kibernetinio bendradarbiavimo su asocijuotosiomis Rytų partnerystės šalimis srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | remia glaudesnį gynybos ir saugumo koordinavimą ir bendradarbiavimą su kai kuriomis Rytų partnerystės šalimis; siekiant propaguoti strateginius žmonių saugumo ir tvarios taikos tikslus visame Rytų partnerystės regione ir už jo ribų ir šiuo tikslu skatinti taikyti integruotą požiūrį išnaudojant visą BSGP potencialą, susijusį su atitinkamomis politikos priemonėmis, tvirtai remia vykdomas BSGP misijas asocijuotose Rytų partnerystės šalyse; primygtinai ragina stiprinti ES Rytų partnerystės politikos saugumo aspektą, plėtoti strategines saugumo partnerystes su kai kuriomis Rytų partnerystės šalimis, stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą užsienio ir saugumo politikos klausimais ir plėtoti aktyvesnį ES vaidmenį mažinant tebesitęsiančią įtampą, užkertant kelią būsimiems konfliktams, taikant tarpininkavimo ir pasitikėjimo stiprinimo priemones, taip pat sprendžiant konfliktus, kovojant su hibridinėmis grėsmėmis, dezinformacija ir propaganda, padedant ir bendradarbiaujant civilinės gynybos srityje ir remiant visapusišką saugumo sektoriaus peržiūrą Rytų partnerystės šalyse, kurioje būtų nustatomos gynybos ir saugumo sritys, kurias reikia tobulinti, ir sudaromos sąlygos ES ir valstybėms narėms koordinuoti savo paramą; mano, kad reikia toliau skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių užsienio ir saugumo politikos derinimą ir laipsnišką konvergenciją, atsižvelgiant į partnerių įsipareigojimus ES atžvilgiu; ragina Rytų partnerystės šalis prisijungti prie ES Rusijai dėl jos karo prieš Ukrainą taikomų sankcijų politikos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad taikus regione vykstančių ar neišspręstų konfliktų sprendimas, pagrįstas tarptautine teise, ir geri kaimyniniai santykiai labai svarbūs kuriant ir plėtojant atsparią ir tvarią demokratiją Rytų partnerystės šalyse; primena, kad taikai ir saugumui reikia stiprių ir viešai atskaitingų institucijų, gero valdymo ir pagarbos teisinės valstybės principui; tvirtai ragina Rytų partnerystės šalis toliau dalyvauti atitinkamose reformose, nes tik stipriomis ir demokratiškomis institucijomis pagrįstas vidinis atsparumas suteiks galimybę pasiekti būtiną atsparumą išorės grėsmėms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad ES turi toliau skatinti konfliktų sprendimui palankią aplinką ir remti veiklą, kuria skatinamas pasitikėjimas ir žmonių tarpusavio ryšiai tarp konfliktų išskaidytų bendruomenių, teikti pirmenybę pastangoms ir didinti finansavimą prevenciniam taikos kūrimui, įskaitant prevencinę diplomatiją, taip pat išankstinio perspėjimo ir veiksmų mechanizmams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Rytų partnerystės valstybes nuolat stengtis tęsti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, nes taip būtų užtikrintas jau vaisingo bendradarbiavimo stiprinimas ir bus išvengta nereikalingos trinties, kuri gali kilti dėl neišspręstų dvišalių klausimų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina daugiau dėmesio skirti susitaikymui ir bendruomenės ryšių atkūrimui, atsižvelgiant į Rytų partnerystės regione esamą susiskaldymą; šiuo atžvilgiu ragina aktyviai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės veikėjais, taip pat su religinėmis bendruomenėmis tokiose srityse kaip vietos konfliktų analizė, tarpininkavimas, susitaikymas ir socialinės sanglaudos stiprinimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina glaudžiau koordinuoti veiklą su ESBO, kad būtų sprendžiami saugumo uždaviniai Rytų partnerystės regione, visų pirma prekybos žmonėmis, ginklų kontrolės, migracijos instrumentalizavimo, pasitikėjimo stiprinimo ir dialogo tarp visų krizės šalių palengvinimo srityse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tebėra susirūpinęs dėl nuolatinių Rusijos režimo vykdomų teritorinių vandenų ir oro erdvės pažeidimų Baltijos jūros šalyse, Juodosios jūros regione ir Azovo jūroje; ragina Juodosios jūros regiono valstybes nares, atsižvelgiant į vykstantį agresijos prieš Ukrainą karą, stiprinti karinį bendradarbiavimą su partneriais rytinėje Juodosios jūros regiono dalyje (Ukraina, Gruzija ir Moldovos Respublika), tiek dvišaliu pagrindu, tiek NATO viduje; pabrėžia, kad svarbu, jog ES ir NATO bendradarbiautų su Juodosios jūros regiono Rytų partnerystės šalimis, siekiant užtikrinti saugų ir stabilų Juodosios jūros regioną; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) bei valstybes nares prisidėti prie bendradarbiavimo pagal Tarptautinę Krymo platformą siekiant spręsti hibridines grėsmes platesnio Juodosios jūros regiono saugumui, kurias kelia neteisėta Rusijos vykdoma Krymo okupacija ir aneksija, taip pat Juodosios ir Azovo jūrų militarizacija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Trijų jūrų iniciatyva gali būti geriausia investicijų, kuriomis skatinamas abipusis ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumas ir stabilumas, naudojimo praktika, ir mano, kad reikėtų sudaryti galimybes joje dalyvauti ir Rytų partnerystės šalims pagal esamą Europos politiką ir programas, visų pirma Rytų partnerystę; pabrėžia, kad vykdant Trijų jūrų iniciatyvą turėtų būti glaudžiai bendradarbiaujama su ES, kad būtų išvengta pastangų ir iniciatyvų dubliavimo ir prieštaringų požiūrių; pritaria idėjai, kad ES turėtų vadovauti Trijų jūrų iniciatyvai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES institucijas pateikti Ukrainai skirtą platesnių užmojų integracijos darbotvarkę, į kurią būtų galima įtraukti praktinius veiksmus siekiant pirmojo tarpinio spartesnės visiškos Ukrainos integracijos į ES bendrąją rinką etapo; ragina Komisiją, atsižvelgiant į nuopelnus, nuodugniai įvertinti Gruzijos, Ukrainos ir Moldovos Respublikos paraiškas dėl šalies kandidatės statuso; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pareiškia, kad Europos Parlamento Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio nariai turi nuolat stebėti padėtį; |
| --- | --- |

15.

Visų BSGP teikiamų galimybių Rytų partnerystės regione išnaudojimas

| 16. | palankiai vertina tai, kad priimtame Strateginiame kelrodyje pakankamai dėmesio skiriama Rytų partnerystės šalims, įskaitant paramą Ukrainai Rusijos agresijos akivaizdoje ir tolesnį atsparumą Rusijos provokacijų ir grėsmių akivaizdoje; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ji būtų glaudžiai koordinuojama ir suderinta su būsima NATO 2022 m. strategine koncepcija, ypač kovos su Rusijos agresija, kibernetinės gynybos ir kovos su hibridiniu karu, dezinformacija ir užsienio manipuliavimu bei kišimusi srityse, nes Europos saugumo aplinkos ir Europos atsparumo negalima pasiekti be ilgalaikio visų ES kaimyninių šalių saugumo ir atsparumo; pažymi, kad ES požiūris turi būti visa apimantis, įskaitant demokratinių ir ekonominių reformų rėmimą, institucinio ir visuomenės atsparumo didinimą ir saugumo bei gynybos pajėgumų stiprinimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares, kurios yra ir ES, ir NATO narės, ir kurios vadovauja įvairioms NATO pajėgumų stiprinimo iniciatyvoms su Rytų partnerystės šalimis, užtikrinti, kad mokymo veiksmai ir geriausios praktikos perdavimas būtų koordinuojami su Karinių misijų planavimo ir vykdymo centru (MPCC) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centru (CPCC); ragina valstybes nares užtikrinti, kad BSGP misijos asocijuotose Rytų partnerystės šalyse būtų glaudžiai koordinuojamos su NATO strategija ir veiksmais regione; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina PESCO dalyvaujančias valstybes nares pritaikyti PESCO projektus ES BSGP misijų poreikiams ir operacijoms, pvz., itin šifruotų saugių civilinių ryšių sistemų kūrimui, ir atsižvelgiant į bendrąsias trečiųjų valstybių dalyvavimo PESCO projektuose sąlygas apsvarstyti galimybę pakviesti dalyvauti bendrąsias sąlygas atitinkančias Rytų partnerystės šalis; pažymi, kad strateginių partnerių, pvz., asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių, įtraukimas į atskirus PESCO projektus gali atitikti strateginius ES interesus ir būtų abipusiškai naudingas, nes Rytų partnerystės šalys įgytų unikalių pajėgumų ir techninių ekspertinių žinių, visų pirma kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir kibernetiniu saugumu; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina PESCO lėšomis finansuojamos greitojo reagavimo į kibernetinį saugumą grupės ekspertų siuntimą į Ukrainą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES ir jos valstybes nares išplėsti paramos mechanizmus, skirtus tolesniam Rytų partnerystės šalių dalyvavimui BSGP civilinėse ir karinėse misijose ir operacijose, kai tai būtina, be kita ko, rengiant mokomąsias keliones ir (arba) keliones vietoje, praktinius seminarus, BSGP mokymus ir kursus ir t. t., kurie padėtų didinti partnerių sąveikumą, plėtoti bendras procedūras ir bendrus veiksmus; be to, ragina jas bendradarbiauti su dauguma Rytų partnerystės šalių partnerių kibernetinio saugumo srityje, įskaitant tarpusavio keitimąsi žvalgybos informacija ir pagalbą ypatingos svarbos infrastruktūros objektų srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad reikia konsultuotis su kai kuriais Rytų partnerystės partneriais ankstyvaisiais BSGP misijos ir (arba) operacijų planavimo etapais, visų pirma misijų ir (arba) operacijų, kurias vykdo arba vykdys Rytų partnerystės partneriai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, koks svarbus aktyvus Europos Parlamento dalyvavimas ir stipresnis patariamasis vaidmuo sprendimų priėmimo procese dėl BSGP, įgyvendinamos Rytų partnerystės šalių regione; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina 2022 m. balandžio 13 d. Taryboje pasiektą susitarimą dėl trečios karinės paramos pagal Europos taikos priemonę dalies, pagal kurią iš viso 1,5 mlrd. EUR būtų skirta mirtinai karinei įrangai ir kurui bei apsaugos priemonėms tiekti, ir ragina nedelsiant jas suteikti; pabrėžia, kad ES svarbu stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, atsižvelgiant į Rusijos vykdomą agresijos prieš Ukrainą karą ir vis sudėtingesnę saugumo aplinką, turinčią įtakos mūsų Rytų partnerių stabilumui ir valdymui; palankiai vertina 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pasinaudojant Europos taikos priemone (ETP) suteikti Ukrainai 31 mln. EUR paketą, Gruzijai – 12,75 mln. EUR paketą, o Moldovos Respublikai – 7 mln. EUR paketą, siekiant padėti stiprinti jų atsparumą ir gynybos pajėgumus, visų pirma kibernetinio saugumo, medicinos, inžinerijos, mobilumo ir logistikos pajėgumus bei kovą su dezinformaciją; ragina toliau naudotis ETP siekiant didinti asocijuotųjų Rytų partnerystės šalių, visų pirma tų, kurios susiduria su ginkluota agresija, ir tų, kurios vykdo BSGP misijas, pajėgumus toliau tenkinti savo saugumo poreikius pagrindinėse srityse, pvz., įrangos, kuri būtina siekiant keistis žvalgybos informacija saugiomis ryšio linijomis, ir techninių priemonių, kurios reikalingos kovai su ginkluota agresija ir hibridinėmis grėsmėmis; pabrėžia, kad ES turi gerinti materialinę ir piniginę paramą Rytų partnerystės šalims ir taip pat sutelkti dėmesį į pajėgumų stiprinimą siekiant didinti kiekvienos Rytų partnerystės šalies atsparumą, visų pirma kovojant su dezinformacijos kampanijomis, taip pat nacionalinės gynybos srityje; pabrėžia, kad ES turi parengti integruotą požiūrį, kad galėtų padėti Rytų partnerystės šalims susidoroti su tarpusavyje susijusiomis grėsmėmis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, koks svarbus ES ir valstybių narių solidarumas Ukrainos ir vis labiau nestabilios saugumo padėties kai kuriose Rytų partnerystės šalyse atžvilgiu; ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad bet koks paramos įranga Rytų partnerystės šalims teikimas naudojantis ETP griežtai atitiktų tarptautinę teisę dėl paramos tiekimo ginkluotosioms pajėgoms, atitiktų ES paramos tikslus atitinkamai Rytų partnerystei šaliai ir būtų vykdomas, prireikus, derinant su atitinkamomis NATO pajėgumų didinimo iniciatyvomis, skirtomis šalims partnerėms, ir strateginiu planavimu siekiant išvengti nereikalingo dubliavimo ir padidinti veiksmingumą; ragina valstybes nares kurti karinės pagalbos priemones, kuriomis būtų sudarytos sąlygos kai kurioms Rytų partnerystės šalims įsigyti įrangos iš ES gamintojų; ragina valstybes nares supaprastinti administracines procedūras, kad nebūtų blokuojami jau priimti sprendimai dėl įrangos tiekimo Rytų partnerystės šalims; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares padidinti ETP biudžetą, kad ES galėtų sustiprinti Rytų partnerystės šalių atsparumą ir gynybos pajėgumus, pvz., kovos su hibridinėmis grėsmėmis pajėgumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares toliau stiprinti Ukrainos karinį atsparumą tiekiant ginklus, įskaitant priešlaivinius, priešlėktuvinius ir prieštankinius ginklus; palankiai vertina visų valstybių narių, kurios tiekė Ukrainai mirtinąją įrangą, siekiant padidinti Ukrainos pajėgumą apginti savo suverenumą ir teritorinį vientisumą, sprendimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad įsteigtas ES karinio štabo koordinavimo padalinys; pripažįsta, kad Lenkija tapo logistikos centru, atsakingu už tai, kad Ukrainos ginkluotąsias pajėgas pasiektų visos materialinės ir finansinės priemonės; ragina valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant padidinti ir perkelti darbuotojus ir priemones rytinėse ES valstybėse narėse, visų pirma saugią ryšių įrangą, medicinos reikmenis ir sudėtingus ginklus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją, vykdant novatorišką finansinį atsaką į Rusijos agresijos prieš Ukrainą karą, įvertinti, kada būtų tikslinga peržiūrėti daugiametę finansinę programą, ir, be kita ko, peržiūrėti didesnes gynybos išlaidas, investicijų į Rusijos angliavandenilius nutraukimą, socialinių ir ekonominių karo pasekmių ES piliečiams mažinimą ir skolos mažinimą, taip pat toliau teikti karinę pagalbą Rytų partnerystės šalims pagal ETP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina tai, kad Komisija patvirtino naują makrofinansinės pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju programą, skirtą Ukrainai, kurios vertė iki 1,2 mlrd. EUR ir kuria bus prisidėta prie Ukrainos makroekonominio stabilumo ir bendro atsparumo stiprinimo atsižvelgiant į aplinkybes, susidariusias dėl Rusijos vykdomo agresijos prieš Ukrainą karo ir jo poveikio ekonominei padėčiai; atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Europos finansų institucijos nuo 2014 m. šaliai skyrė daugiau nei 17 mlrd. EUR dotacijų ir paskolų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją sustiprinti sankcijų režimų stebėseną siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi esamų sankcijų režimų; |
| --- | --- |

29.

Bendradarbiavimo su institucijomis ir priemonių stiprinimas

| 30. | ragina ES ir NATO sąjungininkes panaudoti visas įmanomas priemones siekiant remti bendradarbiavimo karinėje ir saugumo srityje su Rytų partnerystės šalimis stiprinimą, nes kitaip nebus galima užtikrinti regiono saugumo ir stabilumo; palankiai vertina NATO atvirų durų politiką, kuria palaikomi glaudūs politiniai ir operatyviniai santykiai su atitinkamomis narystės siekiančiomis šalimis, t. y. Ukraina ir Gruzija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kokios svarbios intensyvios ES ir NATO konsultacijos ir glaudesnis bendradarbiavimas, atsižvelgiant į paaštrėjusias situacijas, kaip antai dabartinis Rusijos vykdomas agresijos prieš Ukrainą karas; pabrėžia, kad vykdant šį bendradarbiavimą turėtų būti atsižvelgiama į visų valstybių narių saugumo tvarką ir bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas vienybe ir solidarumu tarp valstybių narių bei principų, susijusių su esama Europos saugumo struktūra ir tarptautine teise, įskaitant kaimyninių šalių suverenitetą ir teritorinį vientisumą, laikymusi; ragina transatlantinę bendruomenę panaudoti ir plėsti esamas ir būsimas pastangas siekiant atremti tiesioginę ir netiesioginę Rusijos agresiją bei veiklą, nukreiptą prieš Ukrainą, Gruziją ir Moldovos Respubliką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES remiant mūsų Rytinės kaimynystės partnerių gynybos ir saugumo pajėgumų stiprinimą stiprinti bendradarbiavimą su NATO, be kita ko, įgyvendinant būsimą bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo; palankiai vertina sustiprintą Jungtinių Amerikos Valstijų, ES ir jos valstybių narių bendradarbiavimą ir NATO vykstančias intensyvias diskusijas dėl Europos saugumo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina EIVT derinti vertinimo ataskaitas, grėsmės vertinimus ir politinius pranešimus su valstybių narių ambasadomis ir NATO ryšių biurais asocijuotose Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | yra susirūpinęs dėl to, kad viena NATO narė vilkina Ukrainos patekimą į NATO paramos ir pirkimų agentūrą, nepaisydama skubių poreikių ir dėl priežasčių, nesusijusių su dabartine padėtimi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | yra susirūpinęs dėl to, kad viena NATO valstybė narė blokuoja NATO ir Ukrainos diskusijas ministrų lygmeniu ir taip trukdo plėtotis šiai partnerystei; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį būsimame ES ir JAV dialoge saugumo ir gynybos klausimais, ES ir JAV dialoge dėl Rusijos ir ES ir JAV dialoge dėl Kinijos skirti ypatingą dėmesį Rytų partnerystės regiono saugumo klausimui; kadangi ES ir JAV dialogas dėl saugumo yra svarbi galimybė padidinti transatlantinių santykių pridėtinę vertę saugumo ir gynybos srityje, ir turėtų būti skiriama daug laiko ir išteklių saugumo aplinkai Rytų partnerystės regione gerinti; pažymi, kad demokratinė, stabili ir proeuropietiška Rytų partnerystė laikoma grėsme Kremliaus režimui, todėl jai daromas politinis ir karinis spaudimą, visų pirma Ukrainoje; primena, kad Europos saugumo tvarka negali būti svarstoma be Europos šalių; pabrėžia, kad Rytų partnerystės regiono stabilumas labai svarbus viso Europos žemyno saugumui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina ES remti kokybišką nepriklausomą žiniasklaidą ir žurnalistus Rytų partnerystės šalyse, kad būtų stiprinamas pliuralizmas, žiniasklaidos laisvė ir teisinės valstybės principas, kovojama su dezinformacija ir didinamas bendras Rytų partnerystės šalių demokratinių visuomenių atsparumas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra susirūpinęs dėl didėjančio manipuliavimo informacija, dezinformacijos ir hibridinių grėsmių, kurias kelia visų pirma Rusija, bet taip pat ir kiti subjektai, darantys tiesioginę įtaką kai kuriems veiksmams ir BSGP misijoms ir destabilizuojantys ištisus regionus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad Rusijos valdžios institucijos deda tiek daug pastangų siekdamos nuslėpti nuo savo gyventojų informaciją apie jos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą, visų pirma jį vadindamos „specialia operacija“, ir kad buvo visiškai užgniaužta spaudos laisvė ir nustatytos griežtos teisinės sankcijos asmenims ir nepriklausomai žiniasklaidai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi stiprinti bendradarbiavimą su Rytų partnerystės šalimis, visų pirma srityse, apimančiose strateginę komunikaciją ir kovą su dezinformacija ir manipuliavimu informacija, taip pat bet kokį piktavališką užsienio kišimąsi, siekdamos stiprinti valstybių ir visuomenių atsparumą ir kovoti su visuomenių ir institucijų silpnėjimu bei skaidymu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina ES sudaryti palankesnes sąlygas vyriausybėms, pilietinėms visuomenėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir kitiems asocijuotų Rytų partnerystės šalių subjektams įgyvendinti projektus, kurie padės jiems kovoti su dezinformacija ir hibridinėmis grėsmėmis, be kita ko, EIVT Strateginės komunikacijos padaliniui ir jo darbo grupėms, ES žvalgybos ir situacijų centrui (EU INTCEN), hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrui ir Skubių pranešimų sistemai vykdant svarbų darbą, administraciniu lygmeniu bendradarbiaujant EIVT, Komisijai ir Parlamentui, Komisijos vadovaujamam kovos su dezinformacija tinklui ir Parlamento administracinei kovos su dezinformacija darbo grupei; ragina valstybes nares išplėsti asocijuotų Rytų partnerystės šalių dalyvavimą Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centre („Hybrid CoE“); |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad itin svarbu stiprinti ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą strateginės komunikacijos, kovos su dezinformacija ir manipuliavimu informacija, taip pat bet kokiu piktybiniu užsienio kišimusi, srityse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina EIVT stiprinti ES delegacijų Rytų partnerystės šalyse gebėjimus demaskuoti dezinformacijos kampanijas, keliančias grėsmę demokratijos principams ir koordinuojamas užsienio valstybių subjektų, visų pirma Rusijos; ragina skubiai parengti sisteminį BSGP misijų atsaką į hibridines grėsmes, nes jomis siekiama tas misijas diskredituoti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Tarybą, Komisiją ir EIVT išnagrinėti galimybes skatinti mūsų partnerių kibernetinių pajėgumų stiprinimą, pvz., pakoreguoti konsultavimo įgaliojimus, į juos įtraukiant specializuotą mokymą, kaip kovoti su hibridinio karo veiksmais, dezinformacijos kampanijomis ir kibernetiniais išpuoliais, naudotis OSINT analize, taip pat užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalys sustiprintų savo techninę infrastruktūrą, reikalingą kibernetiniam atsparumui užtikrinti; ragina pradėti civilines misijas kibernetinės veiklos srityje; atkreipia dėmesį į svarbų Europos saugumo ir gynybos koledžo (ESGK) vykdomą mokymo darbą kibernetinės gynybos srityje ir palankiai vertina jo organizuojamus tikslinius mokymo ir švietimo renginius Rytų partnerystės partneriams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina ES stiprinti savo kibernetinio saugumo politiką, nes agresijos karas Ukrainoje turi nerimą keliančios apimties precedento neturinčio eskalavimo potencialą, be kita ko, iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripažįsta pilietinės visuomenės vaidmenį formuojant politiką ir vykdant saugumo sektoriaus reformos priežiūrą, ir ragina nuolat ją remti bei finansuoti ir, kai leidžia aplinkybės, įtraukti ją į svarbius projektus, kad būtų padidinta atskaitomybė ir skaidrumas gynybos ir saugumo sektoriuje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją ir EIVT bei valstybes nares didinti BSGP misijų Rytų partnerystėje matomumą, stiprinant savo strateginę komunikaciją, aktyviai kovojant su dezinformacija prieš jas, įtraukiant jas ir ypač ES delegacijas, į savo politinius pranešimus, viešai prieinamus dokumentus ir bendraujant su tarptautine spauda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo institucinius gebėjimus konfliktų prevencijos, tarpininkavimo, dialogo ir įtampos Rytų partnerystės regione mažinimo srityse; pabrėžia, kad ES galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį taikydama pasitikėjimo stiprinimo priemones ir galėtų aktyviau dalyvauti susitaikymo veiksmuose; prašo valstybes nares ir EIVT taip pat stiprinti Rytų partnerystės šalių mokymą ir gebėjimus ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo srityse; šiomis aplinkybėmis giria ES cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių mažinimo kompetencijos centrų iniciatyvą Tbilisyje; ragina Komisiją stiprinti Rytų partnerystės šalių pajėgumus didinti jų ypatingos svarbos subjektų atsparumą, vykdant bendrą mokymo veiklą ir dalijantis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina ES koncepciją dėl kultūros paveldo konfliktų ir krizių metu; mano, kad BSGP gali padėti spręsti su saugumu susijusias problemas, siejamas su kultūros paveldo išsaugojimu ir apsauga, ir palankiai vertina galimybes apsvarstyti tokių pastangų plėtojimą Rytų partnerystės regione; pažymi, kad kultūros paveldo apsaugos ir kultūrų dialogo aspekto įtraukimas į misijos įgaliojimus būtų naudingas konfliktų sprendimo procesui ir tvarių susitarimų sudarymui; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalyse vykdoma skaitmeninė pertvarka būtų apsaugota nuo piktybinės veiklos, todėl ragina ir toliau naudoti esamas pavyzdines ES kibernetinių gebėjimų stiprinimo regione iniciatyvas – „CyberEast“ ir „EU4Digital“, kad jos apimtų teisinių ir administracinių struktūrų sukūrimą programinei ir techninei įrangai sertifikuoti ir nacionalinėms kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos grupėms ir kibernetinės kriminalistikos bei tyrimo įstaigoms visoje Europoje koordinuoti; ragina Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centrą glaudžiai bendradarbiauti su ES Rytų partneriais siekiant pagerinti kibernetinį saugumą regione; ragina Tarybą bendradarbiauti su Ukraina siekiant stiprinti tarpusavio kibernetinį saugumą ir abipusį atsparumą kibernetinėms grėsmėms ir hibridiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina visas valstybes nares parodyti tvirtesnę politinę valią ir solidarumą bei siųsti pakankamą skaičių gerai apmokytų ir kvalifikuotų darbuotojų į BSGP misijas Rytų partnerystės šalyse, siekiant užtikrinti, kad misijose visame regione būtų atstovaujama daugumai valstybių narių, ir skatinti ES nepriklausančias šalis, visų pirma šalis, kuriose buvo sėkmingai įvykdytos BSGP misijos ir kurios geriau supranta vietinį kontekstą, aktyviau dalyvauti šiose misijose; palankiai vertina daugumos Rytų partnerystės šalių dalyvavimą BSGP misijose ir operacijose trečiosiose šalyse, vadovaujantis Europos interesais ir vertybėmis; palankiai vertina daugelio valstybių narių bendradarbiavimą su Rytų partnerystės šalimis saugumo srityje, pvz., Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos brigadą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina tai, kad ES misijose ir delegacijose atsirado patarėjų kariniais klausimais, ir skatina toliau stiprinti ES delegacijų patirtį saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą yra įspėjimas Europos gynybai, ir kad reikia užtikrinti didesnį būsimų BSGP misijų Rytų partnerystės regione finansavimą, didesnius užmojus ir atnaujintus įgaliojimus spręsti iškilusius uždavinius, tikintis, kad bus pasiekti misijos tikslai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares įdiegti veiksmingesnius keitimosi žvalgybos duomenimis pajėgumus BSGP misijose ir tarp jų ir ypač daug dėmesio skirti glaudesniam bendradarbiavimui ir Europolo bei Interpolo darbuotojų komandiravimui į BSGP misijų štabus, kad būtų sudarytos sąlygos sklandžiai dalytis žvalgybos informacija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina EIVT, MPCC, CPCC ir BSGP štabus skatinti naują civilių ir karinių partnerių supratimo kultūrą, pagrįstą tvirtesniais instituciniais santykiais ir bendru informuotumu bei vertinimu, siekiant sukurti visapusišką planavimo sistemą ir kultūrą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina BSGP misijų štabus siekti glaudžiau bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalių nacionaliniais jungtiniais mokymo ir vertinimo centrais; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina CPCC, MPCC, ES karinį komitetą (ESKK) ir ES karinį štabą (EUMS) kuo greičiau sukurti geriausios patirties, susijusios su kampanijų ar misijų planavimo koncepcijomis, visų pirma kiek tai susiję su grėsmės ir rizikos vertinimais, ankstyvuoju perspėjimu ir strateginiu prognozavimu, kūrimo ir dalijimosi ja su kampanijų sėkmei svarbiais partneriais modelį; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją, EIVT, visų pirma CPCC ir ESKK, geriau organizuoti tarpžinybinių darbo grupių darbą rengiant pratybas ir mokymus; mano, kad BSGP galimybės naudotis planavimu, ištekliais ir logistika suteikia jai galimybę būti naudojamai kaip praktinei visuomenės atsparumo ir atsigavimo platformai žmogaus sukeltų ir stichinių nelaimių atveju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina CPCC ir MPCC pabrėžti visų BSGP misijose dalyvaujančių darbuotojų profesinio civilinio ir karinio mokymo svarbą; ragina ES ir valstybes nares aprūpinti BSGP misijose dalyvaujančius darbuotojus tinkama įranga ir surengti tinkamą jų mokymą, kad jie būtų geriau pasirengę ir atsparesni; ragina Komisiją išplėsti karinę „Erasmus“ programą ir įtraukti į ją Rytų partnerystės pareigūnus, kad jie galėtų finansuoti savo studijas karo akademijose visoje ES; ragina ES apsvarstyti galimybę išplėsti ESGK vaidmenį siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ginkluotųjų pajėgų pareigūnų ir nacionalinės gynybos mokymams; ragina atitinkamus darbuotojus nuosekliau ir sistemingiau dalyvauti ESGK mokymuose ir bendradarbiauti taikant tokias priemones kaip profesinio tobulėjimo programa (PTP); |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina plėsti karinę „Erasmus“ programą priimant karininkus iš Rytų partnerystės šalių, taip pat finansuoti jų studijas karo akademijose visoje ES; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina BSGP misijų štabus siekti glaudžiau bendradarbiauti su asocijuotų Rytų partnerystės šalių nacionaliniais jungtiniais mokymo ir vertinimo centrais, pvz., jungtinėmis vadavietėmis ir personalo tarnybomis, dėl galimų scenarijų, kuriuose dalyvautų civiliai ir kariniai lyderiai iš ES valstybių narių, BSGP misijos darbuotojai ir asocijuotos Rytų partnerystės šalys; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją, EIVT, CPCC ir MPCC stiprinti sąveiką su kitomis politikos sritimis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant padidinti pastangas prevencinio taikos stiprinimo, prevencinės diplomatijos, ankstyvojo perspėjimo, pasitikėjimo stiprinimo ir piliečių atsparumo dezinformacijai srityse; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pradėti bendras pratybas su Rytų partnerystės šalimis tokiose srityse kaip pratybos jūroje, bendros oro paramos operacijos ir taikos parama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reiškia susirūpinimą ir primygtinai ragina spręsti esamą kai kurių Rytų partnerystės šalių gynybos pajėgų politizavimo ir politinės įtakos joms problemą, nes dažnai karininkai, išsilavinę ir apmokyti pagal ES, valstybių narių ir kitų šalių partnerių remiamas programas, pašalinami iš pareigų arba pažeminami pareigose dėl politinių motyvų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad ES svarbu skatinti moterų ir jaunimo vaidmenį kuriant taiką Rytų partnerystės regione ir skatinti Moterų, taikos ir saugumo bei Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkes Rytų partnerystės regione; pabrėžia, kad reikia dalytis geriausia patirtimi, susijusia su lyčių lygybe ir lyčiai atžvalgiais karinių bei civilinių misijų aspektais, (projektavimas, planavimas, analizė, darbuotojų lyčių pusiausvyra ir t. t.), naudojantis BSGP misijų ir operacijų personalui privalomais ES mokymais ir kiekvienai BSGP misijai ir operacijai paskiriant specialius patarėjus lyčių klausimais; |
| --- | --- |

64.

Papildomų politinių ir strateginių pajėgumų suteikimas BSGP Rytų partnerystės srityje

| 65. | ragina Komisiją, EIVT ir visų pirma CPCC užtikrinti, kad EUAM savo prioritetu ir toliau laikytų Ukrainos saugumo tarnybos reformą, ir pasibaigus nepaprastajai padėčiai išplėsti bendradarbiavimo su UST apimtį kibernetinio saugumo, kovos su terorizmu ir hibridinėmis grėsmėmis srityje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares ir ES išplėsti EUAM bendradarbiavimo sritį, įtraukiant visas kovos su korupcija struktūras, dalyvaujančias civilinio saugumo sektoriaus reformoje, ir Ukrainos valstybės kovos su korupcija aparatą, Nacionalinę korupcijos prevencijos agentūrą bei Aukščiausiąjį kovos su korupcija teismą arba teikiant mokymus ir instruktavimą, arba dalijantis geriausia patirtimi bei nustatant bendrus ateities prioritetus; ragina valstybes nares rekomenduoti įtraukti į nuolatinius Ukrainos tarnybų ir administracijos atstovų mokymo kursus korupcijos bylų tyrimus ir analizuoti, kodėl nepavyko atlikti tyrimų ir užtikrinti kaltininkų atskaitomybės, siekiant padėti darbuotojams atlikti kovos su korupcija funkcijas, kad būtų išvengta praeities klaidų kartojimo; palankiai vertina BSGP misijų pritaikomumą reaguojant į Rusijos agresijos karą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją, EIVT ir CPCC užtikrinti, kad EUAM toliau teiktų pirmenybę Ukrainos nacionalinio saugumo tarnybos (UST) reformai, kad pasibaigus nepaprastajai padėčiai būtų užtikrinta geresnė priežiūra, mažiau ikiteisminio tyrimo įgaliojimų ir sulaikymo centrų, sumažintas UST darbuotojų skaičius, užtikrintas jos demilitarizavimas ir kas ketvirtį atliekamas įgyvendinimo vertinimas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina valstybes nares ir ES plačiau remti EUAM skaitmeninimo veiksmus, susijusius su Ukrainos civilinio saugumo sektoriaus reforma, rengiant mokymus ir teikiant technologijas, kurios padėtų vykdyti duomenų registravimo, žmogiškųjų išteklių valdymo ir teismų dokumentų pateikimo procedūras, siekiant padėti užtikrinti skaidrumą, stiprinti bendruomenės pasitikėjimą ir kovoti su korupcija; palankiai vertina EUAM įsipareigojimą stiprinti moterų vaidmenį teisėsaugos agentūrose; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primena, kad padidinus įgaliojimus turi būti skiriami atitinkami ištekliai; yra susirūpinęs dėl lėšų švaistymo pavojaus, jei EUAM apims didelius sektorius, bet neturės tinkamų išteklių savo misijai atlikti; ragina valstybes nares sustiprinti profesinį EUAM komponentą paskiriant specialiųjų tarnybų atstovus siekiant veiksmingai įgyvendinti reformas ir teikti praktinių patarimų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina išplėsti EUAM įgaliojimus kovos su hibridinėmis grėsmėmis, strateginės komunikacijos, skaitmeninių technologijų ir kibernetinio saugumo srityse, siekiant sustiprinti Ukrainos vyriausybės institucijų gebėjimus atremti informacines grėsmes, pvz., ryšių naudojimą siekiant pakenkti visuomenės pasitikėjimui viešosiomis institucijoms, dezinformacijos ir priešiškos propagandos skleidimą, visuomenės poliarizaciją ir neigiamo suvokimo apie Ukrainą formavimą pasaulyje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina valstybes nares padidinti savo paramą Ukrainai jai dedant pastangas atremti Rusijos agresiją ir toliau reformuoti jos gynybos sektorių, kuriame vykdomos esminės reformos, kurios turės ilgalaikių pasekmių Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms, jų gebėjimui užtikrinti Ukrainos saugumą ir visuomenės pasitikėjimą; ragina valstybes nares, Ukrainai ir Rusijai pasiekus politinį susitarimą, skubiai priimti sprendimą pradėti BSGP karinę patariamąją ir mokymo misiją siekiant padėti Ukrainai vykdyti veiklą tankiai apgyvendintose miestų kovos teritorijose, asimetriniame ir kibernetiniame kare, taip pat reformuoti jos profesinio karinio švietimo sistemą, kuri yra svarbiausia sritis siekiant palengvinti pokyčius ir užtikrinti gynybos sistemos pertvarkos tvarumą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina ES ir valstybes nares aktyviau viešai reaguoti į provokacijas, nukreiptas prieš EUMM, ypač į paliaubų pažeidimus; primena, kad EUMM yra įgaliota veikti visoje tarptautiniu mastu pripažintų Gruzijos sienų ribų teritorijoje, ir primygtinai reikalauja, kad būtų sudarytos sąlygos netrukdomai patekti į Gruzijos Abchazijos ir Pietų Osetijos regionus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją ir EIVT užtikrinti, kad EUMM štabui būtų suteikta pakankamai išteklių, visų pirma – saugių informacijos ir ryšių kanalų, naktinio matymo įrangos, geresnės kokybės vaizdo nustatymo ir geresnių atvirų šaltinių žvalgybos informacijos (OSINT) rinkimo ir analizės pajėgumų; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Tarybą užtikrinti, kad EUAM, EUMM ir EUBAM veiklą būtų galima vykdyti tiek, kiek reikės, remiantis reguliariais jų įgyvendinimo vertinimais ir poreikiais atsižvelgiant į BSGP prioritetus, ir pritaria jų įgaliojimų atnaujinimo struktūroms, siekiant lengviau prisitaikyti prie bet kokių padėties pokyčių vietoje; ragina reguliariai vertinti kitų ar papildomų misijų poreikius, atsižvelgiant į BSGP prioritetus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pakartoja, kad ES remia Moldovos Respublikos suverenitetą ir teritorinį vientisumą ir pastangas per derybų procesą „5+2“ rasti taikų, ilgalaikį, visapusišką politinį Padniestrės konflikto sureguliavimo sprendimą, pagrįstą pagarba Moldovos Respublikos suverenumui ir teritoriniam vientisumui paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų, suteikiant Padniestrei specialųjį statusą, kad taip būtų užtikrinta žmogaus teisių apsauga ir tose teritorijose, kurių šiuo metu nekontroliuoja konstitucinės valdžios institucijos; primena, kad 2018 m. birželio 22 d. priimtoje JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Rusijos Federacija primygtinai raginama besąlygiškai išvesti savo kariuomenę ir pašalinti ginkluotę iš Moldovos Respublikos teritorijos ir dar kartą patvirtina savo paramą skubiam rezoliucijos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reiškia susirūpinimą dėl pastarojo meto įvykių Padniestrės regiono teritorijoje ir smerkia šias pavojingas provokacijas itin nestabilios saugumo padėties aplinkybėmis; ragina išsaugoti rimtį siekiant išlaikyti abiejuose Dniestro upės krantuose ir kaimyninėse šalyse gyvenančių žmonių saugumą bei gerovę; |
| --- | --- |

76.

| 77. | yra labai susirūpinęs dėl tebesitęsiančios įtampos Armėnijos ir Azerbaidžano pasienyje po smurtinio konflikto 2020 m. rudenį; ragina Tarybą ir EIVT toliau stiprinti pasitikėjimą, mažinti įtampą ir siekti taikaus Armėnijos ir Azerbaidžano konflikto sprendimo; pabrėžia, kad svarbu apsikeisti visais belaisviais ir juos išlaisvinti, spręsti dingusių asmenų likimo klausimą, sudaryti geresnes sąlygas humanitariniam išminavimui, užtikrinti saugų ir laisvą civilių judėjimą Kalnų Karabache, padėti nuo konfliktų nukentėjusiems gyventojams, remti pasitikėjimo stiprinimo priemones, žmonių tarpusavio ryšius ir atstatymo veiksmus, taip pat pabrėžia, kad kultūros paveldo išsaugojimas ir kultūrų dialogas duotų naudos konfliktų sprendimo procese; laikosi nuomonės, kad šių karo veiksmų pasekmės ir Rusijos vadinamųjų taikos palaikymo pajėgų karių buvimas neturėtų daryti įtakos politiniams pokyčiams Armėnijoje ir šalies reformų darbotvarkės ateičiai; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos pirmininko Charles’io Michelio, Azerbaidžano Respublikos Prezidento Ilhamo Aliyevo ir Armėnijos Respublikos ministro pirmininko Nikolo Pashinyano 2021 m. gruodžio 14 d. aukšto lygio susitikimo rezultatus; jame abu lyderiai dar kartą patvirtino savo pasirengimą dirbti sprendžiant atvirus dvišalius klausimus ir pradėti derybas dėl sienų ribų nustatymo; ES yra pasirengusi teikti techninę pagalbą šiuo klausimu; ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares skatinti pradėti derybas dėl valstybių sienų ribų nustatymo ir demarkacijos bei tvaraus susitarimo, kuris suteiktų galimybę pasiekti taikų sambūvį; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina ES ir valstybes nares neleisti Azerbaidžano ir Armėnijos konfliktui tapti nevaldomam; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją užkirsti kelią bet kokiam neteisėtų stebėjimo technologijų naudojimui arba šių technologijų finansavimui ES lėšomis ir ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su Azerbaidžano vyriausybe, kad būtų nutrauktas tokių neteisėtų stebėjimo technologijų naudojimas ir nebetaikoma represinė kibernetinio saugumo praktika; |
| --- | --- |

80.

| 81. | reiškia gilų susirūpinimą dėl tam tikrų šalių, ypač Irano, destabilizuojančių ir teroristinių veiksmų Pietų Kaukaze; griežtai smerkia bet kokius teroro aktus; palankiai vertina ES, jos valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą saugumo srityje ir visapusiškai remia tolesnį bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje stiprinimą; ragina EIVT kuo greičiau pradėti saugumo dialogą su Armėnija, kaip jau buvo padaryta Azerbaidžano atveju; ragina ES ir valstybes nares neleisti įsisenėti Azerbaidžano ir Armėnijos konfliktui; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia didėjantį Kinijos vaidmenį Rytų partnerystės regione, pvz., sudarant laisvosios prekybos susitarimą su Gruzija; pabrėžia, kad ES turi atlikti strateginį vertinimą, kaip toks didėjantis vaidmuo gali paveikti ES įtaką Rytų partnerystės šalyse ir bendradarbiavimą su jomis; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina EIVT stebėti didėjančią Kinijos veiklą Rytų partnerystės šalyse, įskaitant pasekmes (ir galimas pasekmes) Rytų partnerystės šalių vidaus saugumui bei platesnei geopolitinei padėčiai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pripažįsta, kad Pekinas prieštaravo ekonominėms sankcijoms Rusijai dėl Ukrainos, kurios, jo teigimu, yra vienašališkos ir kurių nėra patvirtinusi JT Saugumo Taryba; pabrėžia, kad Kinija dar nėra pasmerkusi Rusijos veiksmų Ukrainoje arba pripažinusi, kad Rusija įsiveržė į Ukrainą; pažymi, kad valstybinė televizija Kinijoje iš esmės ignoruoja agresijos karą Ukrainoje, ir teigia, kad invazija buvo JAV ir NATO kaltė; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina nedelsiant taikyti embargą naftos, anglies, branduolinio kuro ir dujų importui iš Rusijos ir visiškai atsisakyti „Nord Stream 1“ ir „Nord Stream 2“ projektų; atkreipia dėmesį į tai, kad „Nord Stream II“ buvo svarbi priemonė Rusijai didinti savo politinę ir ekonominę įtaką valstybėms narėms ir Rytų partnerystės šalims; pažymi, kad Rytų partnerystės šalyse, kurios gali geriau panaudoti įvairius atsinaujinančiuosius energijos išteklius kaip priemonę energetinei priklausomybei mažinti, yra daug galimybių naudoti biodegalus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palankiai vertina 2021 m. gruodžio mėn. vykusiame pastarajame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime išreikštą valią ištirti glaudesnį sektorių bendradarbiavimą energetinio saugumo srityje su suinteresuotaisiais Rytų partnerystės asocijuotaisiais partneriais; atkreipia dėmesį į klimato saugumą kaip galimo tolesnio ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo sritį; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įsteigti su klimatu susijusį Rytų partnerystės fondą, kuris apimtų tarpvalstybinį ir regioninį bendradarbiavimą, biologinės įvairovės apsaugą, tvarų gamtos išteklių naudojimą, mokslinius tyrimus ir švietimą, ypač daug dėmesio skiriant pajėgumų stiprinimui žaliųjų technologijų srityje, remiantis geriausia patirtimi valstybėse narėse; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES gynybos ir kibernetinio saugumo srities agentūroms, NATO generaliniam sekretoriui ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

(2)  OL L 261, 2014 8 30, p. 4.

(3)  OL L 260, 2014 8 30, p. 4.

(4)  OL L 23, 2018 1 26, p. 4.

(5)  OL L 246, 1999 9 17, p. 3.

(6)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(7)  OL L 202, 2021 6 8, p. 1.

(8)  OL L 151, 2019 6 7, p. 15.

(9)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

(10)  OL L 359 I, 2021 10 11, p. 6.

(11)  OL L 102, 2021 3 24, p. 14.

(12)  OL L 160, 2021 5 7, p. 106.

(13)  OL L 160, 2021 5 7, p. 109.

(14)  OL L 160, 2021 5 7, p. 112.

(15)  OL L 351 I, 2020 10 22, p. 5.

(16)  OL L 246, 2020 7 30, p. 12.

(17)  OL L 129 I, 2019 5 17, p. 13.

(18)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

(19)  OL L 217, 2014 7 23, p. 42.

(20)  OL L 180, 2021 5 21, p. 149.

(21)  OL L 248, 2008 9 17, p. 26.

(22)  OL L 411, 2020 12 7, p. 1.

(23)  OL C 99, 2022 3 1, p. 105.

(24)  OL C 15, 2022 1 12, p. 156.

(25)  OL C 494, 2021 12 8, p. 54.

(26)  OL C 465, 2021 11 17, p. 87.

(27)  OL C 456, 2021 11 10, p. 78.

(28)  OL C 456, 2021 11 10, p. 64.

(29)  OL C 404, 2021 10 6, p. 136.

(30)  OL C 385, 2021 9 22, p. 40.

(31)  OL C 362, 2021 9 8, p. 114.

(32)  OL C 388, 2020 11 13, p. 22.

(33)  OL C 28, 2020 1 27, p. 57.

(34)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

---

2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/96

---

P9_TA(2022)0237

Žmogaus teisių padėtis Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (2022/2700(RSP))

(2022/C 493/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir pranešimus dėl padėties Kinijoje, ypač į 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (1) ir 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl uigūrų padėties Kinijoje („China Cables“) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir pranešimus dėl padėties Kinijoje, ypač į 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (1) ir 2019 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl uigūrų padėties Kinijoje („China Cables“) (2),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 (3) ir į 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1999 (4) dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 (3) ir į 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1999 (4) dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 36 straipsnį, kuriuo visiems piliečiams užtikrinama religijos laisvė, ir jos 4 straipsnį, kuriuo remiamos etninių mažumų teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 36 straipsnį, kuriuo visiems piliečiams užtikrinama religijos laisvė, ir jos 4 straipsnį, kuriuo remiamos etninių mažumų teisės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms yra pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms yra pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje;

| B. | kadangi Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas ir keletas tarptautinių žiniasklaidos priemonių, įskaitant BBC, Ispanijos „El Pais“, Prancūzijos „Le Monde“ ir Vokietijos „Der Spiegel“, galėjo išnagrinėti Sindziango policijos bylas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas ir keletas tarptautinių žiniasklaidos priemonių, įskaitant BBC, Ispanijos „El Pais“, Prancūzijos „Le Monde“ ir Vokietijos „Der Spiegel“, galėjo išnagrinėti Sindziango policijos bylas;

| C. | kadangi atsakingos Kinijos valdžios institucijos paneigė įtarimus dėl masinių ir struktūrinių žmogaus teisių pažeidimų Sindziange; |
| --- | --- |

C.

kadangi atsakingos Kinijos valdžios institucijos paneigė įtarimus dėl masinių ir struktūrinių žmogaus teisių pažeidimų Sindziange;

| D. | kadangi Sindziango policijos bylose išsamiai ir pirmą kartą su daugybe nuotraukų dokumentuojamas sistemingų, žiaurių ir savavališkų represijų mastas Sindziango uigūrų autonominiame regione; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sindziango policijos bylose išsamiai ir pirmą kartą su daugybe nuotraukų dokumentuojamas sistemingų, žiaurių ir savavališkų represijų mastas Sindziango uigūrų autonominiame regione;

| E. | kadangi ši medžiaga rodo Pekino centrinės vyriausybės, įskaitant Xi Jinpingą ir Li Keqiangą, taip pat pagrindinių Sindziango uigūrų autonominio regiono pareigūnų sąmoningą vaidmenį, aktyvią paramą ir tiesioginį dalyvavimą vadovaujant masinio internavimo politikai Sindziange; kadangi dokumentuose taip pat nurodoma, kad prezidentas Xi Jinping informuotas ir aktyviai remia Sindziango „perauklėjimo“, „aktyvios kovos“ ir „kovos su ekstremizmu“ kampanijas, taip pat toliau skiria lėšų papildomoms sulaikymo įstaigoms ir darbuotojams, kad būtų galima valdyti sulaikytųjų srautą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ši medžiaga rodo Pekino centrinės vyriausybės, įskaitant Xi Jinpingą ir Li Keqiangą, taip pat pagrindinių Sindziango uigūrų autonominio regiono pareigūnų sąmoningą vaidmenį, aktyvią paramą ir tiesioginį dalyvavimą vadovaujant masinio internavimo politikai Sindziange; kadangi dokumentuose taip pat nurodoma, kad prezidentas Xi Jinping informuotas ir aktyviai remia Sindziango „perauklėjimo“, „aktyvios kovos“ ir „kovos su ekstremizmu“ kampanijas, taip pat toliau skiria lėšų papildomoms sulaikymo įstaigoms ir darbuotojams, kad būtų galima valdyti sulaikytųjų srautą;

| F. | kadangi Uigūrų tribunolas ir kitos patikimos, nepriklausomos tyrimo įstaigos ir mokslinių tyrimų organizacijos padarė išvadą, kad sunkūs ir sistemingi Kinijos uigūrų ir kitų etninių tiurkų tautų žmogaus teisių pažeidimai prilygsta kankinimui, nusikaltimams žmoniškumui ir genocidui (5); kadangi JAV vyriausybė ir teisėkūros institucijos JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Belgijoje, Prancūzijoje, Lietuvoje, Čekijoje ir Airijoje priėmė panašius sprendimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Uigūrų tribunolas ir kitos patikimos, nepriklausomos tyrimo įstaigos ir mokslinių tyrimų organizacijos padarė išvadą, kad sunkūs ir sistemingi Kinijos uigūrų ir kitų etninių tiurkų tautų žmogaus teisių pažeidimai prilygsta kankinimui, nusikaltimams žmoniškumui ir genocidui (5); kadangi JAV vyriausybė ir teisėkūros institucijos JAV, Kanadoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Belgijoje, Prancūzijoje, Lietuvoje, Čekijoje ir Airijoje priėmė panašius sprendimus;

| G. | kadangi nuo 2017 m. įvairios NVO ne kartą pranešė, kad Kinija Sindziange vykdo masinį uigūrų, kazachų ir kitų daugiausia musulmonų etninių grupių sulaikymą; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2017 m. įvairios NVO ne kartą pranešė, kad Kinija Sindziange vykdo masinį uigūrų, kazachų ir kitų daugiausia musulmonų etninių grupių sulaikymą;

| H. | kadangi žiaurus elgesys su uigūrais turi būti vertinamas platesniame Kinijos represinės ir agresyvios vidaus ir išorės politikos kontekste; |
| --- | --- |

H.

kadangi žiaurus elgesys su uigūrais turi būti vertinamas platesniame Kinijos represinės ir agresyvios vidaus ir išorės politikos kontekste;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia tai, kad prieš uigūrų bendruomenę Kinijos Liaudies Respublikoje sistemingai taikomos brutalios priemonės, įskaitant masinį deportavimą, politinę indoktrinaciją, šeimos atskyrimą, religijos laisvės apribojimus, kultūros naikinimą ir visuotinį sekimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigia, kad patikimi duomenys apie gimstamumo prevencijos priemones ir uigūrų vaikų atskyrimą nuo šeimų prilygsta nusikaltimams žmoniškumui ir tai reiškia, kad kyla didelė genocido rizika; ragina Kinijos valdžios institucijas nutraukti visas vyriausybės remiamas priverstinio darbo ir masinės priverstinės sterilizacijos programas ir nedelsiant nutraukti bet kokias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią uigūrų gimstamumui, įskaitant priverstinius abortus arba sankcijas už gimstamumo kontrolės pažeidimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pernelyg didelių ir savavališkų laisvės atėmimo bausmių, skiriamų pateikus kaltinimus terorizmu ar ekstremizmu, kurių pagrindu, remiantis Sindziango policijos registro duomenimis, 2018 m. buvo sulaikyta 22 000 asmenų, t. y. 12 proc. Konašeherio apygardos suaugusių uigūrų gyventojų (6); reiškia susirūpinimą dėl tariamų kaltinimų sistemingai vykdant moterų žaginimą, naudojant seksualinę prievartą ir kankinimą Kinijos perauklėjimo stovyklose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant nutraukti uigūrų ir kitų etninių turkų tautų savavališko sulaikymo praktiką, nepateikus jiems kaltinimų, be teismo ar apkaltinamojo nuosprendžio, uždaryti visas stovyklas ir sulaikymo centrus, nedelsiant ir besąlygiškai paleisti sulaikytus asmenis ir sujungti uigūrų vaikus, kurie prievarta perkeliami į valstybines internatines įstaigas, su savo tėvais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad Kinija ratifikavo JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurioje nustatytas visiškas ir nekeičiamas kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti uigūrų mokslininką ir 2019 m. Sacharovo premijos laureatą Ilhamą Tohti ir tuo tarpu užtikrinti, kad jis galėtų reguliariai ir nevaržomai bendrauti su savo šeima ir pasirinktais advokatais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo raginimą Kinijos valdžios institucijoms leisti nepriklausomiems žurnalistams, tarptautiniams stebėtojams ir tyrimo įstaigoms, įskaitant visų pirma JT Žmogaus teisių tarybos specialiosiomis procedūromis įgaliotuosius asmenis ir ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais, laisvai, prasmingai ir nekliudomai patekti į Sindziango uigūrų autonominį regioną ir neriboti patekimo į internavimo stovyklas, taip pat leisti patekti į sulaikymo centrus, siekiant įvertinti Kinijos tvirtinimus, kad jie nebeveikia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena pasiūlymus surengti JT Žmogaus teisių tarybos specialiąją sesiją arba skubias diskusijas apie blogėjančią žmogaus teisių padėtį Kinijoje ir rezoliucijos, kuria siekiama sukurti stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmą, priėmimą, atsižvelgiant į visuotinį šimtų pilietinės visuomenės organizacijų iš visų regionų raginimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad per vizitą Kinijoje ir Sindziango uigūrų autonominiame regione Kinijos valdžios institucijos neleido JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei nevaržomai susitikti su nepriklausomomis pilietinės visuomenės organizacijomis, žmogaus teisių gynėjais ir sulaikymo centrais, todėl ji negalėjo pamatyti bendro šių politinio perauklėjimo stovyklų Sindziange masto; apgailestauja dėl to, kad JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet savo vizito metu aiškiai nepareikalavo Kinijos vyriausybės atsakomybės už uigūrų atžvilgiu vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina vyriausiąją komisarę nedelsiant paskelbti ilgai lauktą ataskaitą dėl žmogaus teisių pažeidimų Sindziange, pagrįstą turimais, aiškiais ir vis gausėjančiais įrodymais apie Kinijos valdžios institucijų vykdomų žmogaus teisių pažeidimų mastą ir sunkumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai skubiai patvirtinti papildomas sankcijas aukšto rango Kinijos pareigūnams, pvz., Chen Quanguo, Zhao Kezhi, Guo Shengkun ir Hu Lianhe, ir kitiems Sindziango policijos registre nurodytiems asmenims, taip pat kitiems asmenims ir subjektams, dalyvaujantiems Sindziango uigūrų autonominiame regione sistemingai vykdant žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Tarybą kitame Europos Vadovų Tarybos susitikime spręsti žmogaus teisių pažeidimų Sindziange klausimą ir primygtinai paraginti G 7 ir G 20 valstybes nares taip pat spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES ir jos valstybes nares, laikantis JT konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, imtis visų reikiamų veiksmų siekiant nutraukti šiuos žiaurumus ir užtikrinti atsakomybę už įvykdytus nusikaltimus, be kita ko, taikant tarptautinius atskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad ES ir Kinijos santykiams vis dažniau būdinga ekonominė konkurencija ir nuolatinis varžymasis; pripažįsta, kad ES vadovai atkreipė dėmesį į Sindziange vykdomus sunkius pažeidimus neseniai vykusiame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime, ir pabrėžia, kad svarbu toliau kelti šį klausimą kiekvieną proga ir aukščiausiu lygmeniu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES ir valstybes nares skubiai nustatyti ir sumažinti riziką, susijusią su Kinijos kišimusi į užsienio reikalus; griežtai smerkia visų formų tarpvalstybines represijas arba bandymus numalšinti kinų disidentus ar uigūrų bendruomenės atstovus, gyvenančius užsienyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES ir valstybes nares sustabdyti savo ekstradicijos sutarčių su Kinija ir Honkongu galiojimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Kinijos valdžios institucijas leisti visiems uigūrams išvykti iš Kinijos Liaudies Respublikos, jei jie nori; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją pasiūlyti nustatyti importo draudimą visiems produktams, pagamintiems naudojant priverstinį darbą, ir produktams, pagamintiems visų Kinijos bendrovių, kurios įtrauktos į sąrašą kaip naudojančios priverstinį darbą; pakartoja savo poziciją, kad reikia pritarti plataus užmojo direktyvai dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja savo raginimą ES ir valstybėms narėms patikrinti, ar ES vidaus rinkoje veiklą vykdantys subjektai tiesiogiai ar netiesiogiai nedalyvauja Sindziange kuriant masinio sekimo sistemas, statant ar eksploatuojant mažumų grupėms skirtus sulaikymo centrus Sindziange ar atliekant sandorius su bet kokiais asmenimis, kuriems taikomos sankcijos dėl uigūrų ir kitų mažumų grupių išnaudojimo Sindziange; pabrėžia, kad nustačius tokius faktus turėtų būti pritaikytos su prekyba susijusios priemonės, pašalinama iš viešųjų pirkimų procedūrų ir nustatomos sankcijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų vyriausiajai žmogaus teisių komisarei ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL C 445, 2021 10 29, p. 114.

(2)  OL C 255, 2021 6 29, p. 60.

(3)  OL L 410 I, 2020 12 7, p. 1.

(4)  OL L 410 I, 2020 12 7, p. 13.

(5)  https://uyghurtribunal.com/wp-content/uploads/2021/12/Uyghur-Tribunal-Summary-Judgment-9th-Dec-21.pdf;

https://14ee1ae3-14ee-4012-91cf-a6a3b7dc3d8b.usrfiles.com/ugd/14ee1a_3f31c56ca64a461592ffc2690c9bb737.pdf;

https://newlinesinstitute.org/uyghurs/the-uyghur-genocide-an-examination-of-chinas-breaches-of-the-1948-genocide-convention/

https://www.ushmm.org/genocide-prevention/reports-and-resources/the-chinese-governments-assault-on-the-uyghurs

(6)  https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/24/xinjiang-michelle-bachelet-china-uyghur/

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/100

---

P9_TA(2022)0238

Naudojimasis teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naudojimosi teisingumu kaip represine priemone Nikaragvoje (2022/2701(RSP))

(2022/C 493/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, visų pirma į 2021 m. gruodžio 16 d. (1), 2021 m. liepos 8 d. (2), 2020 m. spalio 8 d., 2019 m. gruodžio 19 d. (3), 2019 m. kovo 14 d. (4) ir 2018 m. gegužės 31 d. (5) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, visų pirma į 2021 m. gruodžio 16 d. (1), 2021 m. liepos 8 d. (2), 2020 m. spalio 8 d., 2019 m. gruodžio 19 d. (3), 2019 m. kovo 14 d. (4) ir 2018 m. gegužės 31 d. (5) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams pareiškimus ES vardu, visų pirma į 2021 m. rugpjūčio 15 d., 2021 m. lapkričio 8 d. ir 2022 m. kovo 14 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams pareiškimus ES vardu, visų pirma į 2021 m. rugpjūčio 15 d., 2021 m. lapkričio 8 d. ir 2022 m. kovo 14 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės pareiškimus per 48-ąją ir 49-ąją Žmogaus teisių tarybos sesijas ir į jos 2022 m. kovo 7 d. metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės pareiškimus per 48-ąją ir 49-ąją Žmogaus teisių tarybos sesijas ir į jos 2022 m. kovo 7 d. metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2021 m. birželio 23 d., 2021 m. lapkričio 20 d. ir 2022 m. vasario 11 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2021 m. birželio 23 d., 2021 m. lapkričio 20 d. ir 2022 m. vasario 11 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. patvirtintas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, kurios buvo atnaujintos 2008 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. patvirtintas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, kurios buvo atnaujintos 2008 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą (toliau – ES ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą (toliau – ES ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamentus ir sprendimus dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentus ir sprendimus dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į 1969 m. Amerikos žmogaus teisių konvenciją (San Chosė paktas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1969 m. Amerikos žmogaus teisių konvenciją (San Chosė paktas),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles (Nelsono Mandelos taisyklės), JT elgesio su kalinčiomis moterimis ir moterims pažeidėjoms taikomų priemonių, nesusijusių su laisvės atėmimu, taisykles (Bankoko taisykles) ir Vienos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles (Nelsono Mandelos taisyklės), JT elgesio su kalinčiomis moterimis ir moterims pažeidėjoms taikomų priemonių, nesusijusių su laisvės atėmimu, taisykles (Bankoko taisykles) ir Vienos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2022 m. kovo 31 d. priimtą rezoliuciją A/HRC/49/L.20 dėl žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2022 m. kovo 31 d. priimtą rezoliuciją A/HRC/49/L.20 dėl žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Nikaragvos Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nikaragvos Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo 2018 m. balandžio mėn. D. Ortegos ir R. Murillo režimas Nikaragvoje sukūrė valstybės represijų sistemą, kuriai būdingas sistemingas nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus, institucijų padėties ir teisinės valstybės principų blogėjimas, o teisminėms institucijoms aiškiai nuolaidžiaujant įgyvendinama suderinta strategija, kuria siekiama nutildyti bet kokius prieštaraujančius balsus; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2018 m. balandžio mėn. D. Ortegos ir R. Murillo režimas Nikaragvoje sukūrė valstybės represijų sistemą, kuriai būdingas sistemingas nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus, institucijų padėties ir teisinės valstybės principų blogėjimas, o teisminėms institucijoms aiškiai nuolaidžiaujant įgyvendinama suderinta strategija, kuria siekiama nutildyti bet kokius prieštaraujančius balsus;

| B. | kadangi politinių oponentų, opozicijos, studentijos ir kaimo vietovių vadovų, žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų, verslo atstovų ir menininkų atžvilgiu Nikaragvos valdžios institucijos nuo 2018 m. sistemingai vykdė tikslingą įkalinimą, bauginimą ir persekiojimą, šie asmenys taip pat nuolat susiduria su grasinimais mirtimi, bauginimu, šmeižto kampanijomis internete, priekabiavimu, sekimu, užpuolimu, teisminiu persekiojimu ir patiria savavališką laisvės atėmimą; kadangi, nepaisant tokios daugybės pavojų, žurnalistai ir kiti žmogaus teisių gynėjai ir toliau atlieka esminį vaidmenį stebint žmogaus teisių ir laisvių padėtį Nikaragvoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi politinių oponentų, opozicijos, studentijos ir kaimo vietovių vadovų, žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų, verslo atstovų ir menininkų atžvilgiu Nikaragvos valdžios institucijos nuo 2018 m. sistemingai vykdė tikslingą įkalinimą, bauginimą ir persekiojimą, šie asmenys taip pat nuolat susiduria su grasinimais mirtimi, bauginimu, šmeižto kampanijomis internete, priekabiavimu, sekimu, užpuolimu, teisminiu persekiojimu ir patiria savavališką laisvės atėmimą; kadangi, nepaisant tokios daugybės pavojų, žurnalistai ir kiti žmogaus teisių gynėjai ir toliau atlieka esminį vaidmenį stebint žmogaus teisių ir laisvių padėtį Nikaragvoje;

| C. | kadangi pastaraisiais metais D. Ortegos ir R. Murillo režimas nustatė ir taikė vis labiau represinę reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastaraisiais metais D. Ortegos ir R. Murillo režimas nustatė ir taikė vis labiau represinę reguliavimo sistemą;

| D. | kadangi, remiantis specialiu Nikaragvai skirtu tolesnių veiksmų mechanizmu (MESENI), šiuo metu mažiausiai 182 politiniai oponentai kalinami nežmoniškomis sąlygomis, kurios neatitinka tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, pvz., Nelsono Mandelos taisyklių; kadangi septyni iš šių politinių kalinių buvo kandidatai į prezidentus 2021 m. rinkimuose; kadangi Nikaragvos režimo kritikai sulaikymo metu sistemingai patirdavo smurtą, įskaitant nežmonišką, žeminantį ir žiaurų elgesį, prilygstantį kankinimui, kurio rezultate žuvo politinis kalinys ir buvęs sukilėlių lyderis Hugo Torresas ir kiti asmenys; kadangi Nikaragvos valdžios institucijos taip pat priekabiavo prie politinių kalinių šeimų ir giminaičių, jie buvo persekiojami ir jiems grasino; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis specialiu Nikaragvai skirtu tolesnių veiksmų mechanizmu (MESENI), šiuo metu mažiausiai 182 politiniai oponentai kalinami nežmoniškomis sąlygomis, kurios neatitinka tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, pvz., Nelsono Mandelos taisyklių; kadangi septyni iš šių politinių kalinių buvo kandidatai į prezidentus 2021 m. rinkimuose; kadangi Nikaragvos režimo kritikai sulaikymo metu sistemingai patirdavo smurtą, įskaitant nežmonišką, žeminantį ir žiaurų elgesį, prilygstantį kankinimui, kurio rezultate žuvo politinis kalinys ir buvęs sukilėlių lyderis Hugo Torresas ir kiti asmenys; kadangi Nikaragvos valdžios institucijos taip pat priekabiavo prie politinių kalinių šeimų ir giminaičių, jie buvo persekiojami ir jiems grasino;

| E. | kadangi valdžių padalijimo nebuvimas ir Nikaragvos režimo vykdoma visiška institucijų kontrolė nulėmė tai, kad teisminės institucijos ir Prokuratūra tapo pavaldžiomis režimui, buvo sužlugdyta teisinė valstybė, nebeliko teismų nepriklausomumo ir pilietinės visuomenės organizacijų, taigi ir demokratijos, siekiant sukurti diktatūrą Nikaragvoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi valdžių padalijimo nebuvimas ir Nikaragvos režimo vykdoma visiška institucijų kontrolė nulėmė tai, kad teisminės institucijos ir Prokuratūra tapo pavaldžiomis režimui, buvo sužlugdyta teisinė valstybė, nebeliko teismų nepriklausomumo ir pilietinės visuomenės organizacijų, taigi ir demokratijos, siekiant sukurti diktatūrą Nikaragvoje;

| F. | kadangi po uždarų teismo procesų, kuriuose nebuvo užtikrintos pagrindinės teisingo bylos nagrinėjimo garantijos, Nikaragvos teismai priėmė apkaltinamuosius nuosprendžius ir griežtas bausmes bet kokiems prieštaringiems balsams; |
| --- | --- |

F.

kadangi po uždarų teismo procesų, kuriuose nebuvo užtikrintos pagrindinės teisingo bylos nagrinėjimo garantijos, Nikaragvos teismai priėmė apkaltinamuosius nuosprendžius ir griežtas bausmes bet kokiems prieštaringiems balsams;

| G. | kadangi teisėjai ir prokurorai šiose bylose nuolat pažeidinėjo tinkamo proceso taisykles; kadangi Prokuratūra pažeidė nekaltumo prezumpciją, paskelbdama viešą pranešimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi teisėjai ir prokurorai šiose bylose nuolat pažeidinėjo tinkamo proceso taisykles; kadangi Prokuratūra pažeidė nekaltumo prezumpciją, paskelbdama viešą pranešimą;

| H. | kadangi dėl besitęsiančių represijų ir priespaudos tūkstančiai Nikaragvos gyventojų buvo priversti palikti šalį; kadangi panašūs represijų modeliai buvo pastebimi, kai suintensyvėjo išpuoliai prieš saviraiškos laisvę; kadangi Prokuratūros grasinimai keliems žurnalistams ir žiniasklaidos darbuotojams paskatino daugelį iš jų išvykti iš Nikaragvos ir siekti apsaugos; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl besitęsiančių represijų ir priespaudos tūkstančiai Nikaragvos gyventojų buvo priversti palikti šalį; kadangi panašūs represijų modeliai buvo pastebimi, kai suintensyvėjo išpuoliai prieš saviraiškos laisvę; kadangi Prokuratūros grasinimai keliems žurnalistams ir žiniasklaidos darbuotojams paskatino daugelį iš jų išvykti iš Nikaragvos ir siekti apsaugos;

| I. | kadangi 2022 m. D. Ortegos ir R. Murillo režimas uždraudė beveik 400 ne pelno organizacijų ir taip atėmė iš jų teisinį statusą; kadangi katalikų bažnyčia, o taip pat Nikaragvos kalbos akademija, čiabuvių bendruomenių ir kitų mažumų grupių nariai taip pat nukentėjo nuo D. Ortegos ir R. Murillo režimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. D. Ortegos ir R. Murillo režimas uždraudė beveik 400 ne pelno organizacijų ir taip atėmė iš jų teisinį statusą; kadangi katalikų bažnyčia, o taip pat Nikaragvos kalbos akademija, čiabuvių bendruomenių ir kitų mažumų grupių nariai taip pat nukentėjo nuo D. Ortegos ir R. Murillo režimo;

| J. | kadangi D. Ortegos ir R. Murillo režimas pažeidė tarptautinę teisę, visų pirma Vienos konvenciją, užimdami būstinę ir Amerikos valstybių organizacijos, kuri buvo išsiųsta iš Nikaragvos 2022 m. balandžio 25 d., patalpas; |
| --- | --- |

J.

kadangi D. Ortegos ir R. Murillo režimas pažeidė tarptautinę teisę, visų pirma Vienos konvenciją, užimdami būstinę ir Amerikos valstybių organizacijos, kuri buvo išsiųsta iš Nikaragvos 2022 m. balandžio 25 d., patalpas;

| K. | kadangi po tvirtai remiamos pilietinės visuomenės iniciatyvos JT Žmogaus teisių taryba įsteigė Žmogaus teisių ekspertų grupę, kuriai pavesta atlikti išsamius ir nepriklausomus visų nuo 2018 m. balandžio mėn. įtariamų žmogaus teisių pažeidimų tyrimus, įskaitant lyčių aspektą; kadangi tiek JAV, tiek ir ES patvirtino Nikaragvai sankcijas; |
| --- | --- |

K.

kadangi po tvirtai remiamos pilietinės visuomenės iniciatyvos JT Žmogaus teisių taryba įsteigė Žmogaus teisių ekspertų grupę, kuriai pavesta atlikti išsamius ir nepriklausomus visų nuo 2018 m. balandžio mėn. įtariamų žmogaus teisių pažeidimų tyrimus, įskaitant lyčių aspektą; kadangi tiek JAV, tiek ir ES patvirtino Nikaragvai sankcijas;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia sistemingą susidorojimą su politinės opozicijos partijomis, pilietinės visuomenės veikėjų, žmogaus teisių gynėjų ir žiniasklaidos, kitų žiniasklaidos darbuotojų, žurnalistų, taip pat jų šeimos narių, studentų ir katalikų bažnyčios narių slopinimą bei nuolatinę Nikaragvos režimo pareigūnų korupciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia Hugo Torreso mirtį kalėjime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia tai, kad 2022 m. birželio 1 d. suimtas tėvas Manuel Salvador García, kuriam tebetaikomas kardomasis kalinimas ir ragina nedelsiant jį paleisti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo raginimą nedelsiant išduoti Alessio Casimirri Italijai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smerkia piktnaudžiavimą kalinimu, teismo garantijų stoką ir neteisėtus apkaltinamuosius nuosprendžius politiniams kaliniams, vykdomus Nikaragvoje; primygtinai ragina Nikaragvos valdžios institucijas atkurti garantijas, kad visi Nikaragvos piliečiai galėtų visapusiškai naudotis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis, nutraukti demokratinės opozicijos, spaudos ir pilietinės visuomenės persekiojimą, nedelsiant ir besąlygiškai paleisti nuo 2018 m. balandžio mėn. sulaikytus asmenis, panaikinti prieš juos nukreiptus teismo procesus ir leisti visiems pabėgėliams ir tremtiniams saugiai grįžti į savo namus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina atkurti teisinę valstybę, valdžių padalijimą ir teisminių institucijų nepriklausomumą ir nešališkumą, taip pat ragina valdžios institucijas laikytis baudžiamojo kodekso ir nekaltumo prezumpcijos bei nutraukti opozicijos kriminalizavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia neteisėtus teismo sprendimus, kuriais tik patvirtinamas Nikaragvos režimo represinis poslinkis ir tai, kad teisėjai tapo represiniu įrankiu, atsakingu už žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Europos Sąjungą užtikrinti, kad Nikaragvos režimas, ypač jo teisėjai, būtų atskaitingas už represijas šalyje ir prieš opozicijos veikėjus bei kitus kritikus pradėtus teismo procesus; ragina Tarybą nedelsiant pradėti procesą siekiant į asmenų, kuriems ES taiko sankcijas, sąrašą įtraukti šiuos teisėjus: Nadia Camila Tardencilla, Angel Jeancarlos Fernández González, Ulisa Yaoska Tapia Silva, Rosa Velia Baca Cardoza, Veronica Fiallos Moncada, Luden Martin Quiroz García, Karen Vanesa Chavarría, Felix Ernesto Salmerón Moreno, Nancy Aguirre Gudiel, William Irving Howard López, Erick Ramón Laguna Averruz, Melvin Leopoldo Vargas García, Irma Oralia Laguna Cruz ir Rolando Sanarrusia, o taip pat Managvos apeliacinio teismo teisėjus, kurie taip pat dalyvavo suvaržant neteisėtai nuteistų asmenų procesines ir materialines teises: Octavio Rothschuh Andino, Ángela Dávila and Argentina Solís; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares ir JT Saugumo Tarybą pagal Romos statuto 13 ir 14 straipsnius per Tarptautinį baudžiamąjį teismą pradėti oficialų Nikaragvos ir Danielio Ortegos tyrimą dėl nusikaltimų žmoniškumui pagal Romos statuto 7 straipsnį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia paramą Nikaragvos piliečiams, taikiai protestuojantiems prieš D. Ortegos ir R. Murillo režimą; labai apgailestauja dėl to, kad po 2018 m. susidorojimo nebuvo imtasi jokių teisminių veiksmų siekiant užtikrinti teisingumą ir žalos atlyginimą sunkių žmogaus teisių pažeidimų aukoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Nikaragvą panaikinti nuo 2018 m. priimtus teisės aktus, kuriais nepagrįstai ribojama pilietinė ir demokratinė erdvė, visų pirma Specialųjį įstatymą dėl elektroninių nusikaltimų (Įstatymas Nr. 1042), Įstatymą Nr. 1040 dėl užsienio agentų reguliavimo ir Įstatymą Nr. 1055 dėl žmonių teisių į nepriklausomybę, suverenumą ir apsisprendimą taikos labui gynimo, taip pat Baudžiamojo proceso kodekso reformą; primena, kad, atsižvelgiant į ES ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimą, Nikaragva turi laikytis teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių principų ir juos įtvirtinti; pakartoja savo reikalavimą, kad, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes, turėtų būtų taikoma asociacijos susitarimo demokratinė sąlyga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms, įskaitant Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir Amerikos šalių žmogaus teisių komisiją, turi būti leista sugrįžti į Nikaragvą; apgailestauja, kad Nikaragvos valdžios institucijos nepakankamai bendradarbiauja su regioniniais ir tarptautiniais žmogaus teisių mechanizmais; ragina ES remti neseniai JT Žmogaus teisių tarybos įsteigtos Žmogaus teisių ekspertų grupės Nikaragvos klausimais trijų nepriklausomų narių įgaliojimus ir glaudžiai su jais bendradarbiauti siekiant skatinti atskaitomybę už žmogaus teisių pažeidimus Nikaragvoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia tai, kad beveik 400 NVO, įskaitant Nikaragvos kalbų akademiją, buvo priverstos nustoti veikti Nikaragvoje; ragina Nikaragvos valdžios institucijas nustoti nepagrįstai uždarinėti NVO ir atkurti visų savavališkai uždarytų organizacijų, politinių partijų, universitetų ir žiniasklaidos priemonių teisinį subjektiškumą, taip pat grąžinti visą neteisėtai konfiskuotą turtą, dokumentus ir įrangą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl represijų prieš laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą šalyje, dėl kurių daugiau kaip 100 žurnalistų buvo priversti emigruoti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES ir jos valstybes nares atidžiai stebėti padėtį vietoje per savo vietos atstovus ir ambasadas Nikaragvoje; ragina ES delegaciją ir valstybes nares, turinčias diplomatines atstovybes šalyje, visapusiškai įgyvendinti ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, teikti visą tinkamą paramą sulaikytiems žmogaus teisių gynėjams, įskaitant apsilankymus kalėjimuose ir teismo procesų stebėseną, viešai pasmerkti žmogaus teisių gynėjų ir nepriklausomos žiniasklaidos pažeidimus ir remti jų darbą; ragina ES delegaciją ir valstybes nares pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant padidinti paramą žmogaus teisių gynėjų darbui, prireikus supaprastinti skubių vizų išdavimą ir suteikti laikiną prieglobstį ES valstybėse narėse dėl humanitarinių priežasčių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | labai apgailestauja dėl to, kad Nikaragvos atstovai balsavo prieš Rusijos pašalinimą iš JT Žmogaus teisių tarybos už žiaurumus, kuriuos jos pajėgos įvykdė per karą Ukrainoje, o Nikaragva susilaikė dėl 2022 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijos ES-11/1, kurioje smerkiama Rusijos invazija į Ukrainą ir reikalaujama visiškai išvesti Rusijos pajėgas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Centrinės Amerikos Parlamentui, Limos grupei ir Nikaragvos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0513.

(2)  OL C 99, 2022 3 1, p. 204.

(3)  OL C 255, 2021 6 29, p. 65.

(4)  OL C 23, 2021 1 21, p. 126.

(5)  OL C 76, 2020 3 9, p. 164.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/104

---

P9_TA(2022)0239

Žiniasklaidos laisvės pažeidimai ir žurnalistų saugumas Sakartvele

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žiniasklaidos laisvės pažeidimų ir žurnalistų saugumo Sakartvele (2022/2702(RSP))

(2022/C 493/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir pranešimus dėl Sakartvelo, ypač į 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija (Sakartvelu) įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir pranešimus dėl Sakartvelo, ypač į 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija (Sakartvelu) įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į neseniai, 2022 m. balandžio 28–29 d., vykusį Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais vizitą Sakartvele, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai, 2022 m. balandžio 28–29 d., vykusį Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais vizitą Sakartvele,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, kurį, tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, 2021 m. balandžio 19 d. pasiekė Sakartvelo politinės jėgos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, kurį, tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, 2021 m. balandžio 19 d. pasiekė Sakartvelo politinės jėgos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos (Sakartvelo) asociacijos susitarimą, kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos (Sakartvelo) asociacijos susitarimą, kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2021 m. ir 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2021 m. ir 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pagal asociacijos susitarimą, galiojantį nuo 2016 m. liepos 1 d., Sakartvelas ir ES įsipareigojo plėtoti politinį dialogą, kad būtų stiprinama pagarba demokratiniams, teisinės valstybės ir gero valdymo principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, įskaitant žiniasklaidos laisvę; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal asociacijos susitarimą, galiojantį nuo 2016 m. liepos 1 d., Sakartvelas ir ES įsipareigojo plėtoti politinį dialogą, kad būtų stiprinama pagarba demokratiniams, teisinės valstybės ir gero valdymo principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, įskaitant žiniasklaidos laisvę;

| B. | kadangi Sakartvelas, 2022 m. kovo 3 d. pateikdamas paraišką dėl narystės ES, parodė, kad Sakartvelo žmonės pasiryžę žengti Europos keliu ir kad šį sprendimą plačiai palaiko visuomenė bei viso politinio spektro atstovai, įskaitant opoziciją; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sakartvelas, 2022 m. kovo 3 d. pateikdamas paraišką dėl narystės ES, parodė, kad Sakartvelo žmonės pasiryžę žengti Europos keliu ir kad šį sprendimą plačiai palaiko visuomenė bei viso politinio spektro atstovai, įskaitant opoziciją;

| C. | kadangi saviraiškos laisvė, žiniasklaidos laisvė ir žurnalistų saugumas yra esminiai veikiančios demokratijos elementai, o valdžios užtikrinama jų apsauga yra svarbus tvirtos demokratijos rodiklis; kadangi pliuralistinė, laisva ir nepriklausoma žiniasklaida yra demokratijos kertinis akmuo bei vienas svarbiausių kovos su diskriminacija ramsčių; |
| --- | --- |

C.

kadangi saviraiškos laisvė, žiniasklaidos laisvė ir žurnalistų saugumas yra esminiai veikiančios demokratijos elementai, o valdžios užtikrinama jų apsauga yra svarbus tvirtos demokratijos rodiklis; kadangi pliuralistinė, laisva ir nepriklausoma žiniasklaida yra demokratijos kertinis akmuo bei vienas svarbiausių kovos su diskriminacija ramsčių;

| D. | kadangi 2021 m. balandžio 19 d. susitarime, pasiektame tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui Charles‘ui Micheliui, akcentuojama būtinybė spręsti politizuoto teisingumo sampratos klausimą, inter alia, priimant ir įgyvendinant plataus užmojo teismų reformą, siekiant stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą, skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. balandžio 19 d. susitarime, pasiektame tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui Charles‘ui Micheliui, akcentuojama būtinybė spręsti politizuoto teisingumo sampratos klausimą, inter alia, priimant ir įgyvendinant plataus užmojo teismų reformą, siekiant stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą, skaidrumą ir atskaitomybę;

| E. | kadangi 2021 m. liepos 5 d. per smurtinį išpuolį, prie kurio daugiausia prisidėjo kraštutinių dešiniųjų organizacijų atstovai, nukentėjo daugiau nei penkiasdešimt LGBTI asmenų eitynes Tbilisyje nušvietusių žurnalistų, žiniasklaidos atstovų ir taikių demonstruotojų, o renginį galiausiai teko atšaukti; kadangi netrukus po šio išpuolio dėl patirtų sužalojimų mirė kanalo „TV Pirveli“ operatorius Alexander Lashkarava; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 m. liepos 5 d. per smurtinį išpuolį, prie kurio daugiausia prisidėjo kraštutinių dešiniųjų organizacijų atstovai, nukentėjo daugiau nei penkiasdešimt LGBTI asmenų eitynes Tbilisyje nušvietusių žurnalistų, žiniasklaidos atstovų ir taikių demonstruotojų, o renginį galiausiai teko atšaukti; kadangi netrukus po šio išpuolio dėl patirtų sužalojimų mirė kanalo „TV Pirveli“ operatorius Alexander Lashkarava;

| F. | kadangi keletą metų gerėjęs žiniasklaidos klimatas Sakartvele ne vienus pastaruosius metus sparčiai blogėja, o smurtinių fizinių išpuolių prieš žurnalistus Sakartvele skaičius nuo 2021 m. liepos 5 d. surengto masinio smurtinio išpuolio prieš Tbilisyje vykusių LGBTI asmenų eitynių dalyvius yra beprecedentis: dėl to ne viena tarptautinė organizacija paskelbė susirūpinimo pareiškimus žiniasklaidos laisvei apginti, o Sakartvelo vieta pasaulio spaudos laisvės indekse ženkliai smuktelėjo (2021 m. šalis užėmė 60-ą vietą iš 180-ies (71,36 balo), o 2022 m. – 89-ą vietą iš 180-ies (59,9 balo)); |
| --- | --- |

F.

kadangi keletą metų gerėjęs žiniasklaidos klimatas Sakartvele ne vienus pastaruosius metus sparčiai blogėja, o smurtinių fizinių išpuolių prieš žurnalistus Sakartvele skaičius nuo 2021 m. liepos 5 d. surengto masinio smurtinio išpuolio prieš Tbilisyje vykusių LGBTI asmenų eitynių dalyvius yra beprecedentis: dėl to ne viena tarptautinė organizacija paskelbė susirūpinimo pareiškimus žiniasklaidos laisvei apginti, o Sakartvelo vieta pasaulio spaudos laisvės indekse ženkliai smuktelėjo (2021 m. šalis užėmė 60-ą vietą iš 180-ies (71,36 balo), o 2022 m. – 89-ą vietą iš 180-ies (59,9 balo));

| G. | kadangi žodinių išpuolių prieš žurnalistus ir šmeižto bylų prieš kritikos nevengiančius žiniasklaidos atstovus ir bendroves, įskaitant iškeliamas valdžios pareigūnų ir su valdančiąja partija siejamų asmenų, skaičius auga; kadangi Sakartvele veikianti organizacija „Transparency International“ yra pastebėjusi, kad, pasikeitus teismų praktikai, prievolė įrodyti tenka žurnalistams, nors Sakartvelo teisėje apibrėžta vienareikšmiškai priešinga nuostata; kadangi žurnalistai, ypač dirbantys valdžios kritikos nevengiančiuose kanaluose, susiduria su sunkumais mėgindami gauti informacijos, kuri turėtų būti prieinama viešai; |
| --- | --- |

G.

kadangi žodinių išpuolių prieš žurnalistus ir šmeižto bylų prieš kritikos nevengiančius žiniasklaidos atstovus ir bendroves, įskaitant iškeliamas valdžios pareigūnų ir su valdančiąja partija siejamų asmenų, skaičius auga; kadangi Sakartvele veikianti organizacija „Transparency International“ yra pastebėjusi, kad, pasikeitus teismų praktikai, prievolė įrodyti tenka žurnalistams, nors Sakartvelo teisėje apibrėžta vienareikšmiškai priešinga nuostata; kadangi žurnalistai, ypač dirbantys valdžios kritikos nevengiančiuose kanaluose, susiduria su sunkumais mėgindami gauti informacijos, kuri turėtų būti prieinama viešai;

| H. | kadangi tyrimai atliekami neskaidriai ir neveiksmingai, o tai lemia įsigalėjusio asmenų, vykdančių nusikaltimus prieš žurnalistus, nebaudžiamumo įspūdį; |
| --- | --- |

H.

kadangi tyrimai atliekami neskaidriai ir neveiksmingai, o tai lemia įsigalėjusio asmenų, vykdančių nusikaltimus prieš žurnalistus, nebaudžiamumo įspūdį;

| I. | kadangi 2022 m. balandžio 4 d. Tbilisio miesto teismas skyrė penkerių metų kalėjimo bausmę šešiems asmenims dėl dviejų operatorių ir žurnalisto užpuolimo per 2021 m. liepos 5 d. smurtinius išpuolius prieš LGBTI asmenų eitynių Tbilisyje dalyvius; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. balandžio 4 d. Tbilisio miesto teismas skyrė penkerių metų kalėjimo bausmę šešiems asmenims dėl dviejų operatorių ir žurnalisto užpuolimo per 2021 m. liepos 5 d. smurtinius išpuolius prieš LGBTI asmenų eitynių Tbilisyje dalyvius;

| J. | kadangi 2022 m. gegužės 16 d. trejiems su puse metų kalėjimo pagal Baudžiamojo kodekso 220 straipsnį buvo nuteistas TV kanalo „Mtavari“ direktorius Nika Gvaramia, kuriam buvo pateikti abejotini kaltinimai pinigų plovimu, papirkimu ir dokumentų klastojimu ryšium su jo ankstesne veikla dirbant TV kanalo „Rustavi 2“ direktoriumi, o Sakartvele daugelis šį nuosprendį laiko mėginimu nutildyti dabartinės valdžios kritiką; kadangi 2019 m. šią bylą jau buvo neigiamai įvertinusi Sakartvelo ombudsmeno tarnyba; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. gegužės 16 d. trejiems su puse metų kalėjimo pagal Baudžiamojo kodekso 220 straipsnį buvo nuteistas TV kanalo „Mtavari“ direktorius Nika Gvaramia, kuriam buvo pateikti abejotini kaltinimai pinigų plovimu, papirkimu ir dokumentų klastojimu ryšium su jo ankstesne veikla dirbant TV kanalo „Rustavi 2“ direktoriumi, o Sakartvele daugelis šį nuosprendį laiko mėginimu nutildyti dabartinės valdžios kritiką; kadangi 2019 m. šią bylą jau buvo neigiamai įvertinusi Sakartvelo ombudsmeno tarnyba;

| K. | kadangi selektyvūs tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas, nukreiptas prieš dabartinės valdžios oponentus, menkina visuomenės pasitikėjimą ne tik teisminėmis institucijomis, bet ir pačia valdžia, o panašios pasikartojančios bylos prieš žiniasklaidos priemonių savininkus, susijusius su opozicija, pakerta pastangas, kuriomis siekiama stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi selektyvūs tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas, nukreiptas prieš dabartinės valdžios oponentus, menkina visuomenės pasitikėjimą ne tik teisminėmis institucijomis, bet ir pačia valdžia, o panašios pasikartojančios bylos prieš žiniasklaidos priemonių savininkus, susijusius su opozicija, pakerta pastangas, kuriomis siekiama stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą;

| L. | kadangi buvęs prezidentas Mikheil Saakashvili, kurio sveikata nuolatos blogėja, pagaliau buvo perkeltas į civiliams skirtą ligoninę, ir tai buvo padaryta gavus nepriklausomų gydytojų nuomones, kad priešingu atveju jo būklė negerės; |
| --- | --- |

L.

kadangi buvęs prezidentas Mikheil Saakashvili, kurio sveikata nuolatos blogėja, pagaliau buvo perkeltas į civiliams skirtą ligoninę, ir tai buvo padaryta gavus nepriklausomų gydytojų nuomones, kad priešingu atveju jo būklė negerės;

| M. | kadangi, reformavus elektroninių ryšių įstatymą, Sakartvelo nacionalinė ryšių komisija įgijo teisę skirti specialiuosius telekomunikacijų bendrovių vadovus šios komisijos sprendimų vykdymui užtikrinti; |
| --- | --- |

M.

kadangi, reformavus elektroninių ryšių įstatymą, Sakartvelo nacionalinė ryšių komisija įgijo teisę skirti specialiuosius telekomunikacijų bendrovių vadovus šios komisijos sprendimų vykdymui užtikrinti;

| N. | kadangi teismo bylos iškeltos kitų pagrindinių kritikos nevengiančių žiniasklaidos priemonių savininkams arba artimiems jų šeimos nariams, t. y. kanalo „Formula TV“ savininkui Davidui Kezerashvili ir nepriklausomos stoties „TV Pirveli“ įkūrėjui Vakhtangui Tsereteli; kadangi 2022 m. sausio mėn. Tbilisio miesto teismas, kaltais dėl sukčiavimo pripažinęs banko „TBC Bank“ ir politinės partijos „Lelo“ įkūrėjus Mamuką Khazaradzę ir Badri Japaridzę bei Vakhtango Tsereteli tėvą Avtandilį Tsereteli, nuteisė juos septynerius metus kalėti; kadangi, nežiūrint į tai, pasibaigus sukčiavimui taikomam senaties terminui, nuosprendis jiems buvo pakeistas; |
| --- | --- |

N.

kadangi teismo bylos iškeltos kitų pagrindinių kritikos nevengiančių žiniasklaidos priemonių savininkams arba artimiems jų šeimos nariams, t. y. kanalo „Formula TV“ savininkui Davidui Kezerashvili ir nepriklausomos stoties „TV Pirveli“ įkūrėjui Vakhtangui Tsereteli; kadangi 2022 m. sausio mėn. Tbilisio miesto teismas, kaltais dėl sukčiavimo pripažinęs banko „TBC Bank“ ir politinės partijos „Lelo“ įkūrėjus Mamuką Khazaradzę ir Badri Japaridzę bei Vakhtango Tsereteli tėvą Avtandilį Tsereteli, nuteisė juos septynerius metus kalėti; kadangi, nežiūrint į tai, pasibaigus sukčiavimui taikomam senaties terminui, nuosprendis jiems buvo pakeistas;

| O. | kadangi pastaraisiais metais ir ypač po Rusijos įsiveržimo į Ukrainą Sakartvele suaktyvėjo Rusijos dezinformacija ir ES priešiška propaganda, pirmiausia nukreipta prieš moteris, LGBTQI+ bendruomenę, žmogaus teisių aktyvistus ir etnines mažumas; |
| --- | --- |

O.

kadangi pastaraisiais metais ir ypač po Rusijos įsiveržimo į Ukrainą Sakartvele suaktyvėjo Rusijos dezinformacija ir ES priešiška propaganda, pirmiausia nukreipta prieš moteris, LGBTQI+ bendruomenę, žmogaus teisių aktyvistus ir etnines mažumas;

| P. | kadangi, kaip patvirtinta, daugelis žurnalistų – tai tie Sakartvelo visuomenės nariai, kurių pokalbiai įrašinėjami, ką parodė 2021 m. rugsėjo mėn. atskleista informacija apie paplitusį neteisėtą telefoninių pokalbių klausymąsi; |
| --- | --- |

P.

kadangi, kaip patvirtinta, daugelis žurnalistų – tai tie Sakartvelo visuomenės nariai, kurių pokalbiai įrašinėjami, ką parodė 2021 m. rugsėjo mėn. atskleista informacija apie paplitusį neteisėtą telefoninių pokalbių klausymąsi;

| Q. | kadangi tyrimas dėl azerbaidžaniečio žurnalisto Afgano Mukhtarli, 2017 m. gegužės mėn. pagrobto Sakartvele ir neteisėtai pervežto per sieną su Azerbaidžanu, kad – esą už slaptą bendradarbiavimą su Sakartvelo saugumo pareigūnais – Baku būtų surengtas jo teismas, iki šiol nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tyrimas dėl azerbaidžaniečio žurnalisto Afgano Mukhtarli, 2017 m. gegužės mėn. pagrobto Sakartvele ir neteisėtai pervežto per sieną su Azerbaidžanu, kad – esą už slaptą bendradarbiavimą su Sakartvelo saugumo pareigūnais – Baku būtų surengtas jo teismas, iki šiol nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl pastaraisiais metais stipriai pablogėjusios žiniasklaidos padėties ir žurnalistų saugumo Sakartvele, nepaisant patikimos Sakartvelo teisinės bazės, kuria užtikrinama saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia tai, kad žurnalistų bauginimo, grasinimų jiems, smurto prieš juos bei jų persekiojimo atvejų skaičius auga, įskaitant tai, kad žiniasklaidos darbuotojų ir žiniasklaidos priemonių savininkų atžvilgiu pradedama vis daugiau nusikalstamų veikų tyrimų; ragina Sakartvelo valdžios institucijas nuodugniai ištirti visus smurto atvejus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už smurtinių išpuolių prieš žurnalistus ir kitus žiniasklaidos darbuotojus kurstymą ir vykdymą, ir taip pašalinti nebaudžiamumo už tokius nusikaltimus įspūdį; ragina Sakartvelą apriboti galimybę pasitelkti strateginius ieškinius dėl visuomenės dalyvavimo, nukreiptus prieš žmogaus teisių gynėjus ir žiniasklaidos atstovus, nes tai trukdo jų kritiškam ir nepriklausomam darbui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Sakartvelą užtikrinti žiniasklaidos laisvę, kuri turėtų apimti redakcinį nepriklausomumą, skaidrią žiniasklaidos priemonių nuosavybę ir pliuralistinį, nešališką ir nediskriminacinį politinių pažiūrų nušvietimą privačių ir visų pirma visuomeninių transliuotojų programose, ypač rinkimų kampanijų metu; ragina Sakartvelą garantuoti nekliudomą prieigą prie informacijos, kuri turėtų būti viešai prieinama, ir užtikrinti žurnalistų bei kitų žiniasklaidos darbuotojų saugumą, apsaugą ir įgalinimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smerkia tai, kad 2022 m. gegužės 16 d. buvo nuteistas pagrindinio opoziciją remiančio televizijos kanalo „Mtavari“ direktorius Nika Gvaramia, o šis įvykis išryškino vyraujantį nepasitikėjimą Sakartvelo teismų sistema; palaiko organizacijos „Žurnalistai be sienų“ raginimą peržiūrėti Nikos Gvaramios apkaltinamąjį nuosprendį; dar kartą pabrėžia, kad vyriausybė turi skubiai daryti realią teisminių institucijų reformos pažangą vykdydama plataus masto įtraukų ir įvairias partijas apimantį procesą, kuriuo siekiama padidinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir nešališkumą, paisant įsipareigojimų, kuriuos šalis yra prisiėmusi kaip ES asocijuotoji partnerė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina visus Sakartvelo vyriausybės atstovus susilaikyti nuo agresyvios retorikos žiniasklaidos atstovų Sakartvele atžvilgiu bei jų diskriminacijos ir savo viešuose pareiškimuose propaguoti tolerantišką požiūrį, kuriuo rodoma pagarba žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia tai, kad sistemingai nevykdomi išsamūs tyrimai ir baudžiamojon atsakomybėn nepatraukiami asmenys, atsakingi už smurtą prieš žurnalistus ir taikius demonstrantus 2021 m. liepos 5 d. vykusiose eitynėse „Tbilisi Pride“; primygtinai tvirtina, kad tokias veikas įvykdžiusių asmenų nebaudžiamumas jokiomis aplinkybėmis negali būti toleruojamas, nes jie pažeidžia Sakartvelo nacionalinės teisės aktus ir tarptautinius bei europinius įsipareigojimus, ir ragina veiksmingai ištirti 2021 m. liepos 5 d. incidentus; smerkia nuolatinę LGBTQI+ asmenų diskriminaciją; primygtinai ragina Sakartvelo valdžios institucijas žmogaus teisių ir kovos su diskriminacija teisės aktus visapusiškai įgyvendinti praktikoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas veiksmingai ištirti slapto pokalbių klausymosi skandalą ir įdiegti tinkamus valstybės institucijų vykdomo sekimo ir duomenų rinkimo demokratinės priežiūros mechanizmus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad tiek teisės aktuose, tiek praktikoje reikia užtikrinti saugią ir palankią darbo aplinką žurnalistams, žiniasklaidos darbuotojams ir žiniasklaidos priemonėms, įskaitant prieglobsčio ieškančius žurnalistus iš Rusijos, Baltarusijos ir kitų autoritarinių režimų; todėl ragina Sakartvelą pasinaudoti tarptautinio bendradarbiavimo teikiamais privalumais siekiant pagerinti žiniasklaidos aplinką ir patobulinti atitinkamus teisės aktus atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia įvertinimą Sakartvelo ombudsmenei Nino Lomjariai už jos veiksmus užtikrinant žiniasklaidos laisvę, nepaisant reguliarių vyriausybės išpuolių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta žiniasklaidos aplinkos Sakartvele įvairovę ir pliuralizmą, tačiau apgailestauja dėl itin įtemptų santykių tarp valdančiosios partijos ir kritiškos žiniasklaidos priemonių, taip pat opozicinių partijų ir vyriausybę palaikančių žiniasklaidos priemonių; stipriai apgailestauja dėl žiniasklaidos aplinkos poliarizacijos, kuri rodo augančią žalingą politinės aplinkos poliarizaciją; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą primygtinai ragina Sakartvelo valdžios institucijas nesikišti į žiniasklaidos laisvę ir nepradėti politiškai motyvuotų teisminių procesų prieš žiniasklaidos savininkus ar atstovus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas paleisti buvusį prezidentą Mikhailą Saakashvilį iš kalėjimo dėl humanitarinių priežasčių, kad jis galėtų tinkamai gydytis užsienyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Rusijos invazijos į Ukrainą aplinkybėmis Sakartvele nuolat daugėja Rusijos vykdomos dezinformacijos ir manipuliavimo informacija atvejų, ir primygtinai ragina Sakartvelo vyriausybę parengti savo piliečiams skirtas žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo ugdymo programas, remti pilietinę visuomenę kuriant faktų tikrinimo mechanizmus ir imtis aktyvių veiksmų siekiant užkirsti kelią užsienio ar vietos subjektų vykdomoms dezinformacijos kampanijoms prieš šalį, pažeidžiamas grupes ar asmenis, pvz., etninių mažumų bendruomenių ar nuo konfliktų nukentėjusių vietovių gyventojus, ir politines partijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina visus Sakartvelo politinius veikėjus nenaudoti Rusijos mėginimų skleisti dezinformaciją tam, kad pakenktų atitinkamiems politiniams oponentams, nes tai tik prisideda prie tolesnės dezinformacijos sklaidos ir kelia pavojų socialinei sanglaudai bei demokratijai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Sakartvelą kuo geriau pasinaudoti visomis atsparumo didinimo priemonėmis ir iniciatyvomis pagal Rytų partnerystę ir prašo Komisijos bei ES valstybių narių teikti politinę, techninę ir finansinę paramą nepriklausomai žiniasklaidai ir pilietinei visuomenei Sakartvele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia susirūpinimą dėl destruktyvaus vaidmens, kurį Sakartvelo politikos ir ekonomikos kontekste atlieka vienintelis oligarchas Bidzina Ivanishvili, bei jo vykdomos vyriausybės ir jos sprendimų, įskaitant susijusius su politiškai motyvuotu žurnalistų ir politinių oponentų persekiojimu, kontrolės; reiškia gilų susirūpinimą dėl atskleistos informacijos apie B. Ivanishvili asmeninius ir verslo ryšius su Kremliumi, kurie lemia dabartinės Sakartvelo vyriausybės poziciją dėl sankcijų Rusijai; ragina Tarybą ir demokratinius partnerius svarstyti galimybę įvesti B. Ivanishvili asmenines sankcijas dėl jo įtakos politinio proceso blogėjimui Sakartvele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina Sakartvelo dalyvavimą 2021–2027 m. programoje „Kūrybiška Europa“; ragina Komisiją ir valstybes nares remti veiksmus, kuriais vykdoma žiniasklaidos pliuralizmui ir laisvei kylančios grėsmės stebėsena ir vertinimas, užtikrinama žurnalistų, kuriems kyla grėsmė, apsauga ir sudaromos palankesnės sąlygos Sakartvelo naujienų žiniasklaidos sektoriaus pertvarkai ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas principingai laikytis aukščiausių demokratijos, teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo, teisingo bylos nagrinėjimo ir pagrindinių laisvių standartų, be kita ko, žiniasklaidos laisvės srityje, ir taip nedviprasmiškai parodyti savo politinį pasiryžimą praktiškai įgyvendinti Sakartvelo tautos plataus užmojo europinius siekius, kaip matyti iš šalies 2022 m. kovo 3 d. paraiškos dėl narystės ES; reiškia įsitikinimą, kad teisėti Sakartvelo tautos siekiai nusipelno būti įgyvendinti, todėl ragina ES institucijas imtis veiksmų, kad atsižvelgiant į padarytą pažangą ir su sąlyga, kad Sakartvelo valdžios institucijos atitiks visus kriterijus, pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį Sakartvelui būtų suteiktas ES šalies kandidatės statusas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir Sakartvelo prezidentei, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL C 385, 2021 9 22, p. 40.

(2)  OL L 261, 2014 8 30, p. 4.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/108

---

P9_TA(2022)0240

Teisinė valstybė ir galimas Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimas

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir galimo Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimo (2022/2703(RSP))

(2022/C 493/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1 ir 2 straipsnius, 7 straipsnio 1 dalį ir 19 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1 ir 2 straipsnius, 7 straipsnio 1 dalį ir 19 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1) (toliau – EGADP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1) (toliau – EGADP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje – pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje – pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 23 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl 2022 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lenkijos konvergencijos programos (COM(2022)0622) (toliau – 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 23 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl 2022 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lenkijos konvergencijos programos (COM(2022)0622) (toliau – 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairių parengimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo taikymo gairių parengimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir toliau blogėjančios teisinės valstybės padėties Lenkijoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės krizės Lenkijoje ir ES teisės viršenybės (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo ir ES Teisingumo Teismo sprendimo pasekmių (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo ir ES Teisingumo Teismo sprendimo pasekmių (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (Teisingumo Teismas) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (Teisingumo Teismas) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 1 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo (COM(2022)0268), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 1 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo (COM(2022)0268),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 7 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl teisinės valstybės ir galimo Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimo; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 7 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl teisinės valstybės ir galimo Lenkijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo plano patvirtinimo;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi šios vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kurių laikytis visos valstybės narės įsipareigojo laisva valia, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi šios vertybės, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kurių laikytis visos valstybės narės įsipareigojo laisva valia, yra teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos gyventojai, pamatas;

| B. | kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje jis kyla, – toks pavojus daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos institucijų veikimui, taip pat piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje jis kyla, – toks pavojus daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos institucijų veikimui, taip pat piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje;

| C. | kadangi dėl Lenkijos vyriausybės inicijuotų pokyčių, ypač teisingumo sistemoje, labai pablogėjo demokratijos ir teisinės valstybės būklė; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl Lenkijos vyriausybės inicijuotų pokyčių, ypač teisingumo sistemoje, labai pablogėjo demokratijos ir teisinės valstybės būklė;

| D. | kadangi 2022 m. birželio 1 d. Komisijos narių kolegijos priimtas sprendimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo nebuvo priimtas vienbalsiai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2022 m. birželio 1 d. Komisijos narių kolegijos priimtas sprendimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo nebuvo priimtas vienbalsiai;

| E. | kadangi 2021 m. spalio mėn. plenarinėje sesijoje Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen nurodė tris Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano patvirtinimo sąlygas: panaikinti Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegiją; reformuoti teisėjams taikomas drausmines procedūras; vėl paskirti teisėjus, kurių veiklą suspendavo Drausmės bylų kolegija; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 m. spalio mėn. plenarinėje sesijoje Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen nurodė tris Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano patvirtinimo sąlygas: panaikinti Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegiją; reformuoti teisėjams taikomas drausmines procedūras; vėl paskirti teisėjus, kurių veiklą suspendavo Drausmės bylų kolegija;

| F. | kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją ir Tarybą nepatvirtinti Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano projekto, kol Lenkijos vyriausybė visiškai ir tinkamai neįgyvendins ESTT ir tarptautinių teismų sprendimų, ir užtikrinti, kad plano vertinimas būtų atliktas atsižvelgiant į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, visų pirma dėl teismų nepriklausomumo užtikrinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją ir Tarybą nepatvirtinti Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano projekto, kol Lenkijos vyriausybė visiškai ir tinkamai neįgyvendins ESTT ir tarptautinių teismų sprendimų, ir užtikrinti, kad plano vertinimas būtų atliktas atsižvelgiant į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, visų pirma dėl teismų nepriklausomumo užtikrinimo;

| G. | kadangi Lenkijoje vis dar vykdomos reformos teisingumo srityje ir neseniai svarstyti pateiktais teisės aktų projektais bei diskutuojamais pasiūlymais nėra veiksmingai išspręsti visi susirūpinimą keliantys klausimai, susiję su teisminių institucijų nepriklausomumu ir drausminėmis procedūromis; kadangi Lenkijos Senatas bando iš dalies pakeisti šiuos pasiūlymus, kad jie atitiktų teismų nepriklausomumo principą; kadangi keliems teisėjams vis dar taikomos drausminės procedūros ir (arba) jie nebuvo grąžinti į darbą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Lenkijoje vis dar vykdomos reformos teisingumo srityje ir neseniai svarstyti pateiktais teisės aktų projektais bei diskutuojamais pasiūlymais nėra veiksmingai išspręsti visi susirūpinimą keliantys klausimai, susiję su teisminių institucijų nepriklausomumu ir drausminėmis procedūromis; kadangi Lenkijos Senatas bando iš dalies pakeisti šiuos pasiūlymus, kad jie atitiktų teismų nepriklausomumo principą; kadangi keliems teisėjams vis dar taikomos drausminės procedūros ir (arba) jie nebuvo grąžinti į darbą;

| H. | kadangi Lenkijos valdžios institucijos neseniai ėmėsi įvairių priemonių, tiesiogiai prieštaraujančių trims Komisijos pirmininkės nustatytoms sąlygoms, be kita ko, Lenkijos teisėjo nušalinimą nuo pareigų 2022 m. vasario mėn. už Europos teisės ir Europos teismų sprendimų taikymą; kadangi, be to, Lenkijos prezidentas paskyrė daugiau kaip 200 naujų, netinkamai pasiūlytų (Nacionalinės teisėjų tarybos (NTT) siūlymu) vadinamųjų „neoteisėjų“, įskaitant keturių teisėjų paskyrimą į Aukščiausiąjį Teismą; kadangi 2022 m. kovo 10 d. teisingumo ministro prašymu politizuotas ir visiškai pavaldus Konstitucinis Teismas (dalyvaujant vadinamiesiems „laikiniesiems teisėjams“) paneigė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio galiojimą Lenkijoje, nes suabejojo EŽTT ir Lenkijos teismų gebėjimu nagrinėti teisėjų skyrimo teisingumą ir naujosios Nacionalinės teisėjų tarybos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Lenkijos valdžios institucijos neseniai ėmėsi įvairių priemonių, tiesiogiai prieštaraujančių trims Komisijos pirmininkės nustatytoms sąlygoms, be kita ko, Lenkijos teisėjo nušalinimą nuo pareigų 2022 m. vasario mėn. už Europos teisės ir Europos teismų sprendimų taikymą; kadangi, be to, Lenkijos prezidentas paskyrė daugiau kaip 200 naujų, netinkamai pasiūlytų (Nacionalinės teisėjų tarybos (NTT) siūlymu) vadinamųjų „neoteisėjų“, įskaitant keturių teisėjų paskyrimą į Aukščiausiąjį Teismą; kadangi 2022 m. kovo 10 d. teisingumo ministro prašymu politizuotas ir visiškai pavaldus Konstitucinis Teismas (dalyvaujant vadinamiesiems „laikiniesiems teisėjams“) paneigė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio galiojimą Lenkijoje, nes suabejojo EŽTT ir Lenkijos teismų gebėjimu nagrinėti teisėjų skyrimo teisingumą ir naujosios Nacionalinės teisėjų tarybos nepriklausomumą;

| I. | kadangi EGADP reglamente aiškiai nurodomos būtinos nacionalinio plano rengimo, tvirtinimo ir įgyvendinimo sąlygos, ypač 19 straipsnyje ir V priede nurodyti 11 kriterijų, pagal kuriuos Komisija visų pirma turi įvertinti, ar tikimasi, kad atitinkamos valstybės narės pasiūlyta tvarka padės užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, juos nustatyti ir ištaisyti naudojant lėšas, suteiktas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP); kadangi EGADP reglamente reikalaujama, kad už kontrolę ir priežiūrą atsakingos įstaigos turėtų teisinius įgaliojimus ir administracinius gebėjimus nepriklausomai vykdyti savo užduotis, ir kadangi pačiame Tarybos įgyvendinimo sprendimo projekte pabrėžiama, jog veiksminga teisminė apsauga yra būtina vidaus kontrolės sistemos veikimo sąlyga; |
| --- | --- |

I.

kadangi EGADP reglamente aiškiai nurodomos būtinos nacionalinio plano rengimo, tvirtinimo ir įgyvendinimo sąlygos, ypač 19 straipsnyje ir V priede nurodyti 11 kriterijų, pagal kuriuos Komisija visų pirma turi įvertinti, ar tikimasi, kad atitinkamos valstybės narės pasiūlyta tvarka padės užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, juos nustatyti ir ištaisyti naudojant lėšas, suteiktas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP); kadangi EGADP reglamente reikalaujama, kad už kontrolę ir priežiūrą atsakingos įstaigos turėtų teisinius įgaliojimus ir administracinius gebėjimus nepriklausomai vykdyti savo užduotis, ir kadangi pačiame Tarybos įgyvendinimo sprendimo projekte pabrėžiama, jog veiksminga teisminė apsauga yra būtina vidaus kontrolės sistemos veikimo sąlyga;

| J. | kadangi 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose Komisija nurodė, jog teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė yra esminiai elementai ir kad Lenkijoje pablogėjo teisinės valstybės padėtis, o teismų nepriklausomumas tebekelia didelį susirūpinimą – tai pažymėta ir keliuose ESTT ir EŽTT sprendimuose; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose Komisija nurodė, jog teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė yra esminiai elementai ir kad Lenkijoje pablogėjo teisinės valstybės padėtis, o teismų nepriklausomumas tebekelia didelį susirūpinimą – tai pažymėta ir keliuose ESTT ir EŽTT sprendimuose;

| K. | kadangi 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose Komisija rekomendavo Lenkijai 2022 m. ir 2023 m. imtis veiksmų, be kita ko, siekiant pagerinti investicinę aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą ir veiksmingas viešas konsultacijas bei socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2022 m. Europos semestro konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose Komisija rekomendavo Lenkijai 2022 m. ir 2023 m. imtis veiksmų, be kita ko, siekiant pagerinti investicinę aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą ir veiksmingas viešas konsultacijas bei socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese;

| L. | kadangi tikimasi, jog EGADP apsaugos ES ekonomiką ir piliečius nuo ūmiausio COVID-19 pandemijos poveikio, taip pat kad ji teigiamai prisidės prie ES ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo ir paskatins žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, jei bus veiksmingai įgyvendinama griežtai laikantis teisinės valstybės ir patikimo ES lėšų finansų valdymo principų; |
| --- | --- |

L.

kadangi tikimasi, jog EGADP apsaugos ES ekonomiką ir piliečius nuo ūmiausio COVID-19 pandemijos poveikio, taip pat kad ji teigiamai prisidės prie ES ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo ir paskatins žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, jei bus veiksmingai įgyvendinama griežtai laikantis teisinės valstybės ir patikimo ES lėšų finansų valdymo principų;

| M. | kadangi, Komisijos nuomone, Lenkijos planas apima tarpines reikšmes, susijusias su teisminių institucijų nepriklausomumu, investicinės aplinkos gerinimu ir sąlygų veiksmingam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimui sudarymui; kadangi lėšos pagal EGADP negali būti išmokėtos tol, kol nebus įrodyta, kad šios tarpinės reikšmės buvo pasiektos; |
| --- | --- |

M.

kadangi, Komisijos nuomone, Lenkijos planas apima tarpines reikšmes, susijusias su teisminių institucijų nepriklausomumu, investicinės aplinkos gerinimu ir sąlygų veiksmingam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimui sudarymui; kadangi lėšos pagal EGADP negali būti išmokėtos tol, kol nebus įrodyta, kad šios tarpinės reikšmės buvo pasiektos;

| N. | kadangi pagal EGADP reglamento 13 straipsnio 1 dalį joks po 2021 m. gruodžio 31 d. priimtas planas neatitinka išankstinio finansavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal EGADP reglamento 13 straipsnio 1 dalį joks po 2021 m. gruodžio 31 d. priimtas planas neatitinka išankstinio finansavimo reikalavimų;

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2022 m. birželio 1 d. Komisija teigiamai įvertino 2021 m. gegužės 3 d. Lenkijos pateiktą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, nepaisant esamų ir nuolatinių ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių, įskaitant teisinės valstybės principą ir teisminių institucijų nepriklausomumą, pažeidimų, kuriuos daro ši šalis; pakartoja, kad tokių pažeidimų buvimas tinkamai dokumentuotas daugelyje teismo sprendimų, vertinimų ES institucijų pozicijų, įskaitant Parlamento rezoliucijas ir vykdomą procedūrą pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, taip pat kitų tarptautinių organizacijų; primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir EŽTT sprendimų laikymasis ir ES teisės viršenybės laikymasis yra nediskutuotini ir negali būti laikomi derybų įrankiu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytomis sąlygomis nenumatoma nedelsiant grąžinti į ankstesnes pareigas visų neteisėtai laikinai nušalintų teisėjų, ir primygtinai ragina Lenkijos vyriausybę gerokai paspartinti jų grąžinimo į ankstesnes pareigas procesą, o Komisiją – stebėti ir palengvinti šį procesą; mano, kad teisminė sprendimo dėl nušalinimo peržiūra gali būti vykdoma tuo metu, kai teisėjai eina savo pareigas; apgailestauja dėl dabartinės praktikos, taikomos kai kuriems teisėjams, kurie buvo perkelti į kitą departamentą ir (arba) buvo priversti išeiti atostogų jiems grįžus arba kurie patyrė panašią taktiką, pažeidžiančią įvairius Lenkijos ir Europos Teismų sprendimus, ir smerkia tokią praktiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina Tarybą Lenkijos nacionalinį planą pagal EGADP patvirtinti tik tada, kai ji visapusiškai įvykdys EGADP reglamento reikalavimus, visų pirma jo 22 straipsnį, siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus nuo interesų konfliktų ir sukčiavimo, ir visų Europos semestro konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teisinės valstybės srityje ir kai ji įgyvendins visus atitinkamus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir EŽTT sprendimus; primena, kad valstybių narių, Europos Sąjungos ir jų valdžios institucijų tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu grindžiamas bendradarbiavimas negali vykti, jei esama teisės viršenybės principo taikymo trūkumų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad teisinės valstybės principas ir ES sutarties 2 straipsnio laikymasis yra būtinos sąlygos norint gauti fondo išmokas, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas yra visapusiškai taikomas EGADP ir kad pagal EGADP neturėtų būti finansuojamos jokios priemonės, prieštaraujančios ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms ES vertybėms; primena, kad Komisija privalo labai atidžiai stebėti riziką ES finansiniams interesams įgyvendinant EGADP ir tai, ar nesama teisinės valstybės principų pažeidimų ar galimų pažeidimų, ir nedelsiant imtis veiksmų, jei būtų pažeidžiami ES finansiniai interesai, vadovaujantis Teisinės valstybės sąlygų reglamentu ir EGADP reglamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tvirtina, kad tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, susijusios su Sąjungos finansinių interesų apsauga, tinkamos kontrolės sistemos sukūrimu, teisminių institucijų nepriklausomumu, sukčiavimo, interesų konfliktų ir korupcijos prevencija, nustatymu ir kova su jais, yra būtinos sąlygos ir turi būti pasiektos prieš pateikiant pirmąjį mokėjimo prašymą, ir primena, kad iki jų įvykdymo negalima atlikti jokių mokėjimų pagal EGADP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad mokėjimai Lenkijai pagal EGADP negali būti atliekami tol, kol nebus visiškai įgyvendinti visi atitinkami Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir EŽTT sprendimai; pabrėžia, kad Komisija ir Taryba yra politiškai atskaitingos Parlamentui dėl savo veiksmų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą nustatyti, kad neteisėtos Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegijos uždarymas ir drausminių funkcijų perdavimas kitai Aukščiausiojo Teismo kolegijai yra viena iš pagrindinių lėšų skyrimo pagal EGADP sąlygų; primygtinai ragina Komisiją prieš išmokant bet kokias lėšų sumas pritaikyti patikimą tikrinimo mechanizmą ir bandomąjį laikotarpį siekiant užtikrinti, kad nauji rūmai atitiktų teisės aktais įsteigto nepriklausomo ir nešališko teismo kriterijus, kaip reikalaujama pagal ES sutarties 19 straipsnį; pabrėžia, kad reikia griežtai laikytis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyto tvarkaraščio; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Lenkija privalo laikytis ESTT nutarties ir vis dar turi mokėti 1 mln. EUR baudą už kiekvieną dieną, kol priims sprendimus, susijusius su Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegija; todėl ragina Komisiją tikrinti drausmės sistemos reformą siekiant užtikrinti, kad ji griežtai atitiktų ESTT sprendimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad tarpinėse reikšmėse neatsižvelgiama į klausimus, susijusius su į neteisėtu Konstituciniu Teismu ir neteisėta Nacionaline teisėjų tarybą, kurie kenkia Nacionalinės teisėjus nešališkumui ir nepriklausomumui; ragina Komisiją šiuo klausimu nedelsiant pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja, kad trūksta informacijos, ypač Parlamentui, apie Komisijos ir Lenkijos valdžios institucijų derybas; tikisi, kad Komisija greitai ir reguliariai informuos Parlamentą apie visus svarbius pokyčius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taip pat primena, kad teisinės valstybės principo laikymasis ir patikimas ES lėšų finansų valdymas turi būti nuolat vertinami per visą EGADP gyvavimo ciklą ir kad patenkinamai pasiekti orientyrai ir tikslai bei su tuo susiję mokėjimai suponuoja, kad priemonės, susijusios su jau patenkinamai pasiektais orientyrais ir tikslais nebuvo atšauktos; pabrėžia, kad Komisija turi susilaikyti nuo finansavimo išmokėjimo ir, kai taikoma, susigrąžinti lėšas, jei tokios sąlygos nebetenkinamos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, turėtų naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad užtikrintų atitiktį ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms ir ES teisės viršenybę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad EGADP tikslas yra skatinti ES ir jos valstybių narių, įskaitant Lenkiją, ekonomikos atsigavimą ir didinti atsparumą; apgailestauja, kad dėl Lenkijos vyriausybės veiksmų EGADP finansavimas dar nepasiekė Lenkijos gyventojų ir regionų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(2)  OL C 129, 2019 4 5, p. 13.

(3)  OL C 385, 2021 9 22, p. 317.

(4)  OL C 81, 2022 2 18, p. 27.

(5)  OL C 99, 2022 3 1, p. 146.

(6)  OL C 117, 2022 3 11, p. 151.

(7)  OL C 184, 2022 5 5, p. 154.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0074.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0204.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/112

---

P9_TA(2022)0242

Parlamento iniciatyvos teisė

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento iniciatyvos teisės (2020/2132(INI))

(2022/C 493/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. iš dalies pakeistą Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) (toliau – 2010 m. Pagrindų susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. iš dalies pakeistą Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) (toliau – 2010 m. Pagrindų susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 16 d. Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pristatytas kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinės gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 16 d. Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pristatytas kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinės gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento užsakytą 2020 m. liepos mėn. tyrimą „Europos Parlamento iniciatyvos teisė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento užsakytą 2020 m. liepos mėn. tyrimą „Europos Parlamento iniciatyvos teisė“,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0142/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0142/2022),

| A. | kadangi ES sutarties 15 straipsnyje nustatyta, kad Europos Vadovų Taryba nevykdo teisėkūros funkcijų; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 15 straipsnyje nustatyta, kad Europos Vadovų Taryba nevykdo teisėkūros funkcijų;

| B. | kadangi Parlamentas yra vienintelė ES institucija, kurią demokratiškai ir tiesiogiai renka piliečiai; kadangi, priešingai nei sureguliuota valstybių narių konstitucinėse sistemose, Parlamentas neturi bendros tiesioginės teisėkūros iniciatyvos teisės, kuri pagal ES sutarties 17 straipsnio 2 dalį priklauso Komisijai, išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas yra vienintelė ES institucija, kurią demokratiškai ir tiesiogiai renka piliečiai; kadangi, priešingai nei sureguliuota valstybių narių konstitucinėse sistemose, Parlamentas neturi bendros tiesioginės teisėkūros iniciatyvos teisės, kuri pagal ES sutarties 17 straipsnio 2 dalį priklauso Komisijai, išskyrus atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip;

| C. | kadangi Sutartimis suteikiama netiesioginė teisėkūros iniciatyvos teisė, nes pagal SESV 225 straipsnį „Europos Parlamentas, spręsdamas jį sudarančių narių balsų dauguma, gali paprašyti, kad Komisija pateiktų bet kokį atitinkamą pasiūlymą klausimais, kuriais, jo nuomone, Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas“; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sutartimis suteikiama netiesioginė teisėkūros iniciatyvos teisė, nes pagal SESV 225 straipsnį „Europos Parlamentas, spręsdamas jį sudarančių narių balsų dauguma, gali paprašyti, kad Komisija pateiktų bet kokį atitinkamą pasiūlymą klausimais, kuriais, jo nuomone, Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas“;

| D. | kadangi SESV 225 straipsnyje taip pat numatyta, kad, „[j]eigu Komisija nepateikia pasiūlymo, apie priežastis ji praneša Europos Parlamentui“; |
| --- | --- |

D.

kadangi SESV 225 straipsnyje taip pat numatyta, kad, „[j]eigu Komisija nepateikia pasiūlymo, apie priežastis ji praneša Europos Parlamentui“;

| E. | kadangi Parlamento pranešimai savo iniciatyva ir rezoliucijos yra svarbi priemonė nustatant ES politinę darbotvarkę; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamento pranešimai savo iniciatyva ir rezoliucijos yra svarbi priemonė nustatant ES politinę darbotvarkę;

| F. | kadangi pagal 2010 m. Pagrindų susitarimą Komisija įsipareigojo pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą, ir tai padaryti per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos; kadangi tais atvejais, kai Komisija nesilaiko šio įsipareigojimo, tai gali būti laikoma neveikimu pagal SESV 265 straipsnį; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal 2010 m. Pagrindų susitarimą Komisija įsipareigojo pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą, ir tai padaryti per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos; kadangi tais atvejais, kai Komisija nesilaiko šio įsipareigojimo, tai gali būti laikoma neveikimu pagal SESV 265 straipsnį;

| G. | kadangi tik trečdalis iki 2019 m. vykdytų Parlamento teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos procedūrų gali būti laikomos sėkmingomis ir kad dėl daugumos nuo 2011 m. Parlamento priimtų teisėkūros pranešimų savo iniciatyva (INI) Komisija iki 2019 m. nesiėmė tolesnių veiksmų ir nepateikė atitinkamų pasiūlymų (8); |
| --- | --- |

G.

kadangi tik trečdalis iki 2019 m. vykdytų Parlamento teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos procedūrų gali būti laikomos sėkmingomis ir kad dėl daugumos nuo 2011 m. Parlamento priimtų teisėkūros pranešimų savo iniciatyva (INI) Komisija iki 2019 m. nesiėmė tolesnių veiksmų ir nepateikė atitinkamų pasiūlymų (8);

| H. | kadangi Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatyta, kad Komisija privalo priimti konkretų komunikatą dėl su tokiais prašymais susijusių tolesnių veiksmų ir kad, „[j]eigu atsakydama į tokį prašymą Komisija nuspręs nepateikti pasiūlymo“, ji privalo „atitinkamais atvejais, pateik[ti] galimų alternatyvų analizę bei atsaky[ti] į abiejų teisės aktų leidėjų iškeltus klausimus, susijusius su analize dėl Europos pridėtinės vertės ir analize dėl išlaidų dėl Europos masto veiksmų nebuvimo“; |
| --- | --- |

H.

kadangi Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatyta, kad Komisija privalo priimti konkretų komunikatą dėl su tokiais prašymais susijusių tolesnių veiksmų ir kad, „[j]eigu atsakydama į tokį prašymą Komisija nuspręs nepateikti pasiūlymo“, ji privalo „atitinkamais atvejais, pateik[ti] galimų alternatyvų analizę bei atsaky[ti] į abiejų teisės aktų leidėjų iškeltus klausimus, susijusius su analize dėl Europos pridėtinės vertės ir analize dėl išlaidų dėl Europos masto veiksmų nebuvimo“;

| I. | kadangi Sutartimis Parlamentui suteikiama tiesioginė iniciatyvos teisė, kai tai susiję su jo sudėtimi, Parlamento narių rinkimu ir Parlamento narių statutu, Europos ombudsmeno statutu ir Parlamento tyrimo teise, kai taikoma speciali procedūra, ir inicijuojant procedūras, susijusias su teisinės valstybės principo laikymusi ir Sutarties peržiūra; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sutartimis Parlamentui suteikiama tiesioginė iniciatyvos teisė, kai tai susiję su jo sudėtimi, Parlamento narių rinkimu ir Parlamento narių statutu, Europos ombudsmeno statutu ir Parlamento tyrimo teise, kai taikoma speciali procedūra, ir inicijuojant procedūras, susijusias su teisinės valstybės principo laikymusi ir Sutarties peržiūra;

| J. | kadangi Parlamento tiesioginės iniciatyvos teisės toli gražu nėra pakankamos, kad jis galėtų išreikšti piliečių, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių poziciją Europos Sąjungos institucijose, taigi faktiškai Komisijai paliekamas monopolis naudotis teisėkūros iniciatyva; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamento tiesioginės iniciatyvos teisės toli gražu nėra pakankamos, kad jis galėtų išreikšti piliečių, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių poziciją Europos Sąjungos institucijose, taigi faktiškai Komisijai paliekamas monopolis naudotis teisėkūros iniciatyva;

| K. | kadangi kalbant apie svarbesnį Parlamento vaidmenį nustatant Sąjungos darbotvarkę ir šiuo tikslu stiprinant Parlamento iniciatyvos teisę taip pat būtina išplėsti įprastą teisėkūros procedūrą įtraukiant kitas politikos sritis ir stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi kalbant apie svarbesnį Parlamento vaidmenį nustatant Sąjungos darbotvarkę ir šiuo tikslu stiprinant Parlamento iniciatyvos teisę taip pat būtina išplėsti įprastą teisėkūros procedūrą įtraukiant kitas politikos sritis ir stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą;

| L. | kadangi Parlamentas parengė itin plataus užmojo teisėkūros iniciatyvą dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo, priimtą 2016 m. spalio mėn. (9) ir 2020 m. spalio mėn. (10), ragindamas Komisiją ir Tarybą pradėti derybas su Parlamentu dėl tarpinstitucinio susitarimo pagal SESV 295 straipsnį; kadangi teisinė valstybė yra viena iš sričių, kurioje galėtų būti plėtojama Parlamento iniciatyvos teisė; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas parengė itin plataus užmojo teisėkūros iniciatyvą dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo, priimtą 2016 m. spalio mėn. (9) ir 2020 m. spalio mėn. (10), ragindamas Komisiją ir Tarybą pradėti derybas su Parlamentu dėl tarpinstitucinio susitarimo pagal SESV 295 straipsnį; kadangi teisinė valstybė yra viena iš sričių, kurioje galėtų būti plėtojama Parlamento iniciatyvos teisė;

| M. | kadangi Parlamentui suteikus tiesioginę iniciatyvos teisę būtų atkurta Sąjungos teisėkūros proceso pusiausvyra; |
| --- | --- |

M.

kadangi Parlamentui suteikus tiesioginę iniciatyvos teisę būtų atkurta Sąjungos teisėkūros proceso pusiausvyra;

| N. | kadangi empiriniai duomenys rodo, kad Parlamento iniciatyvų sėkmė iš esmės priklauso nuo Tarybos taikomos sprendimų priėmimo procedūros (kvalifikuota balsų dauguma arba vienbalsiškumas) (11); |
| --- | --- |

N.

kadangi empiriniai duomenys rodo, kad Parlamento iniciatyvų sėkmė iš esmės priklauso nuo Tarybos taikomos sprendimų priėmimo procedūros (kvalifikuota balsų dauguma arba vienbalsiškumas) (11);

| O. | kadangi savo rezoliucijoje dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties Parlamentas priminė, kad „galimos būsimos Sutarčių peržiūros atveju teisėkūros iniciatyvos teisė galėtų būti suteikta ir Parlamentui, kaip tiesioginiam ES piliečių atstovui“; kadangi Konferencija dėl Europos ateities, be kita ko, buvo istorinė galimybė skatinti Europos demokratijos ir Sutarčių reformą dalyvaujant piliečiams; |
| --- | --- |

O.

kadangi savo rezoliucijoje dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties Parlamentas priminė, kad „galimos būsimos Sutarčių peržiūros atveju teisėkūros iniciatyvos teisė galėtų būti suteikta ir Parlamentui, kaip tiesioginiam ES piliečių atstovui“; kadangi Konferencija dėl Europos ateities, be kita ko, buvo istorinė galimybė skatinti Europos demokratijos ir Sutarčių reformą dalyvaujant piliečiams;

| P. | kadangi Konferencijos dėl Europos ateities skaitmeninėje platformoje Europos demokratija buvo vienas iš klausimų, kuriuos svarstant daugiausia prisidėjo piliečiai; |
| --- | --- |

P.

kadangi Konferencijos dėl Europos ateities skaitmeninėje platformoje Europos demokratija buvo vienas iš klausimų, kuriuos svarstant daugiausia prisidėjo piliečiai;

| Q. | kadangi savo rezoliucijoje dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų Parlamentas pasiūlė, „kad vadovaujantis daugelio valstybių narių bendra praktika abejiems ES teisėkūros rūmams, t. y. Tarybai ir visų pirma Parlamentui, vienintelei piliečių tiesiogiai išrinktai institucijai, [būtų] suteik[ta] teisėkūros iniciatyvos teis[ė] nedarant poveikio Komisijos teisėkūros prerogatyvoms“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi savo rezoliucijoje dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų Parlamentas pasiūlė, „kad vadovaujantis daugelio valstybių narių bendra praktika abejiems ES teisėkūros rūmams, t. y. Tarybai ir visų pirma Parlamentui, vienintelei piliečių tiesiogiai išrinktai institucijai, [būtų] suteik[ta] teisėkūros iniciatyvos teis[ė] nedarant poveikio Komisijos teisėkūros prerogatyvoms“;

| R. | kadangi Parlamento Darbo tvarkos taisyklėse nustatomos rezoliucijų rengimo ir priėmimo taisyklės pagal SESV 225 straipsnį; kadangi praktikoje yra skirtumas tarp pranešimų savo iniciatyva (INI) ir savo iniciatyva teikiamų teisėkūros pranešimų (INL); kadangi 2010 m. Pagrindų susitarime ir Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros tokio skirtumo nedaroma; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamento Darbo tvarkos taisyklėse nustatomos rezoliucijų rengimo ir priėmimo taisyklės pagal SESV 225 straipsnį; kadangi praktikoje yra skirtumas tarp pranešimų savo iniciatyva (INI) ir savo iniciatyva teikiamų teisėkūros pranešimų (INL); kadangi 2010 m. Pagrindų susitarime ir Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros tokio skirtumo nedaroma;

Sutartyse nustatyta Parlamento tiesioginė iniciatyvos teisė (-ės)

| 1. | pabrėžia, kad Parlamentas, nors yra vienintelė tiesiogiai renkama ES institucija, neturi bendros tiesioginės iniciatyvos teisės, ir apgailestauja dėl to; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi pripažįstant Parlamento kompetenciją pačiam organizuoti savo darbą, jo atliekamą kontrolės funkciją ir jo, kaip vienintelės tiesiogiai renkamos ES institucijos, demokratinį teisėtumą Parlamentui jau yra suteikiamos tiesioginės iniciatyvos teisės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis institucine sąranga, pagal kurią Parlamentas dar neturi bendro pobūdžio tiesioginės iniciatyvos teisės, jo inicijuojamos specialios teisėkūros procedūros yra specialaus konstitucinio pobūdžio ir yra viršesnės už įprastas teisėkūros procedūras; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad per pastaruosius 20 metų Parlamentas ne kartą naudojosi šiomis specialiosiomis teisėkūros teisėmis, nors jos nėra pakankamos; tačiau apgailestauja, jog dėl to, kad Komisijai ir Tarybai nepavykdavo susitarti, šios specialios teisėkūros procedūros buvo itin retai sėkmingai užbaigiamos (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Parlamentas pasinaudojo savo iniciatyvos teise pradėdamas teisinės valstybės procedūrą pagal ES sutarties 7 straipsnį; smerkia tai, kad Taryba nesiima tolesnių veiksmų pagal šią procedūrą ir nereaguoja į vėlesnius pakartotinius Parlamento raginimus imtis veiksmų, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Tarybai veiksmingai nesinaudojant ES sutarties 7 straipsniu toliau kenkiama bendrų Europos vertybių neliečiamumui, tarpusavio pasitikėjimui ir visos Sąjungos patikimumui; mano, jog būtina užtikrinti, kad 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (13) būtų įgyvendintas visiškai ir nedelsiant, kartu paisant Parlamento kaip vienos iš teisėkūros institucijų vaidmens; mano, kad Sąjunga vis dar struktūriškai nepasirengusi kovoti su demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties blogėjimu ir pažeidimais valstybėse narėse; mano, kad padėties blogėjimas šiais aspektais įvairiose valstybėse narėse parodė, kad būtina vykdyti tikrą tarpinstitucinį bendradarbiavimą; labai apgailestauja dėl to, kad trūksta tinkamo atsako į Parlamento iniciatyvą sukurti ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, ir pakartoja savo raginimą Komisijai ir Tarybai nedelsiant pradėti derybas su Parlamentu dėl tarpinstitucinio susitarimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja savo pagrįstą pasiūlymą dėl aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga, nustatymo; pakartoja, jog yra labai susirūpinęs dėl to, kad pagal standartinę klausymų procedūrą neužtikrinamas vienodų sąlygų sudarymas, viena vertus, Parlamentui ir, kita vertus, Komisijai bei trečdaliui valstybių narių, kiek tai susiję su pagrįsto pasiūlymo teikimu ir galimybe susipažinti su informacija; apgailestauja, kad per klausymus dar nepasiekta jokios reikšmingos pažangos sprendžiant problemas, susijusias su aiškiu šiurkštaus ES vertybių pažeidimo pavojumi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad trys valstybės narės dar neratifikavo 2018 m. priimto iš dalies pakeisto Europos Sąjungos Rinkimų akto; |
| --- | --- |

7.

| 8. | taip pat apgailestauja dėl to, kad Taryba vis dar atsisako derėtis su Parlamentu dėl jo tyrimo teisės, nors tai prieštarauja SESV 226 straipsniui ir lojalaus bendradarbiavimo principui, taigi Sutarties nuostata neįgyvendinama, nors privaloma tai daryti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad Parlamento iniciatyva buvo priimtas naujas Europos ombudsmeno statutas, kuriuo buvo užtikrintas šio statuto suderinamumas su Lisabonos sutartimi; |
| --- | --- |

9.

Sutartyse nustatytos Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos iniciatyvos teisės

| 10. | apgailestauja, kad ekonominės ir pinigų politikos srityje SESV 121 straipsnyje numatyta tik tai, kad Parlamentas turi būti informuojamas; taip pat pažymi, kad Taryba pasinaudojo SESV 121 straipsniu kaip de facto iniciatyvos teise šioje srityje, ir reikalauja, kad Parlamentui, kaip vienintelei piliečiams atstovaujančiai ES institucijai, būtų suteikta daugiau įgaliojimų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taip pat pripažįsta, kad Europos Vadovų Taryba laisvės, saugumo ir teisingumo srityje naudojasi SESV 68 straipsniu kaip de facto iniciatyvos teise; pabrėžia, kad Europos Vadovų Taryba nėra viena iš teisėkūros institucijų ir kad, atsižvelgiant į ypač didelį šios politikos poveikį pagrindinėms piliečių teisėms, reikėtų persvarstyti tai, kad Europos Vadovų Taryba priima daugiametes veiksmų programas šioje srityje, nereikalaujant konsultuotis su Parlamentu ar Komisija; ragina atliekant būsimą Sutarties peržiūrą Parlamentui ir Tarybai suteikti šią kompetenciją lygiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad pagal SESV 76 straipsnį Taryba, naudodamasi ketvirtadalio valstybių narių iniciatyva, ir Komisija turi konkuruojančią iniciatyvos teisę priimant aktus bendradarbiavimo administracinės teisės klausimais ir policijos bendradarbiavimo bei teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad šie pokyčiai yra dalis platesnės tendencijos, susijusios su didėjančiu disbalansu tarp Tarybos, Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos, kalbant apie sprendimų priėmimo įgaliojimus visose politikos srityse; pabrėžia, kad dėl šios praktikos sutrikdoma Sutartyse nustatyta ES institucinė struktūra; mano, kad reikėtų atkurti pusiausvyrą siekiant demokratinio teisėtumo, suteikiant lygiavertes teises Parlamentui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | su susirūpinimu pažymi, kad Taryba nepakankamai skaidriai naudojasi SESV 241 straipsnyje nustatyta netiesiogine iniciatyvos teise; ragina Tarybą naudotojui patogiu būdu visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis paskelbti visus prašymus, pateiktus remiantis šiuo teisiniu pagrindu, ir primygtinai ragina Tarybą užtikrinti kuo didesnį visų savo aktų skaidrumą (14), visapusiškai laikantis ES taisyklių dėl galimybės susipažinti su dokumentais; |
| --- | --- |

14.

Sutartyse nustatyta Parlamento netiesioginė iniciatyvos teisė

| 15. | primena, kad priėmus Mastrichto sutartį buvo pripažintas unikalus Parlamento demokratinis teisėtumas ir Parlamentas įgijo teisę prašyti Komisijos pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad pagal SESV 225 straipsnį tokie prašymai turi atitikti Sąjungos kompetenciją ir kad šiuo metu vienintelė Komisijos pareiga yra informuoti Parlamentą apie priežastis, jeigu ji pasiūlymo nepateikia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad, pasirašydami 2010 m. Pagrindų susitarimą, Parlamentas ir Komisija susitarė toliau stiprinti šią teisę; pažymi, kad Komisija įsipareigojo per tris mėnesius pranešti apie savo tolesnius veiksmus, susijusius su Parlamento prašymais, ir kolegijai nusprendus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad atėjo laikas parodyti ambicingesnę politinę valią, todėl ragina apsvarstyti galimybę persvarstyti 2010 m. Pagrindų susitarimą, kad Parlamentui būtų užtikrintos didesnės iniciatyvos teisės; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl to, kad, kalbant apie iki 2019 m. pagal SESV 225 straipsnį pateiktus Parlamento teisėkūros iniciatyvos pranešimus, būta tik keletas atvejų, kai Komisija, reaguodama į Parlamento prašymus, pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (15); taip pat apgailestauja, kad daugeliu atvejų Komisija nesilaikė terminų, per kuriuos ji turėjo atsakyti į Parlamento prašymus ir pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad vienintelė Komisijos pareiga informuoti Parlamentą apie priežastis, dėl kurių ji nesiima tolesnių veiksmų dėl INL pranešimo, priimto visų Parlamento narių balsų dauguma, yra tikrai pernelyg menkas reikalavimas, todėl labai palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininkė U. von der Leyen remia Parlamento iniciatyvos teisę ir prisiėmė įsipareigojimą visada teisėkūros procedūra priimamu aktu reaguoti į Parlamento prašymus pagal SESV 225 straipsnį, visapusiškai laikantis proporcingumo, subsidiarumo ir geresnės teisėkūros principų; tikisi, kad Komisija laikysis šio įsipareigojimo inicijuoti teisės aktus Parlamentui priėmus tokį prašymą, pateiktą visų Parlamento narių balsų dauguma patvirtintame INL pranešime; mano, kad šis įsipareigojimas turėtų būti sustiprintas, taip pat turėtų būti stiprinami Parlamento įgaliojimai daryti įtaką ES darbotvarkei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | giria dabartinę Komisijos narių kolegiją už tai, kad ji laiku atsakė į visus Parlamento prašymus (16), išskyrus vieną atvejį (17); be to, atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nebuvo pateiktas tik vieno prašymo atveju; mano, jog tai rodo, kad buvo įtvirtintas tarpinstitucinis precedentas, ir tikisi, kad Komisija toliau vykdys savo įsipareigojimą, atsakydama į visus prašymus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad svarstymai apie Parlamento iniciatyvos teisę turi būti vykdomi kartu su platesnio masto svarstymais apie politinę iniciatyvą ES sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

22.

| 23. | siūlo pagerinti tolesnius veiksmus, kurių imamasi atsižvelgiant į Europos piliečių iniciatyvą, ir pabrėžia, kad tuo atveju, jei Komisija iki nustatyto termino nepaskelbia savo ketinimų arba pranešime nurodo, kad ji neketina imtis veiksmų dėl Europos piliečių iniciatyvos, kuri atitinka procedūrinius reikalavimus ir Sutartis, visų pirma pagrindines Sąjungos vertybes, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje, Parlamentas galėtų nuspręsti imtis tolesnių veiksmų dėl Europos piliečių iniciatyvos parengdamas INL pranešimą; |
| --- | --- |

23.

Parlamento iniciatyvos teisės (-ių) ateitis

| 24. | yra tvirtai įsitikinęs, kad bendra ir tiesioginė iniciatyvos teisė dar labiau sustiprintų Sąjungos demokratinį teisėtumą, suteiktų galių Sąjungos piliečiams ir atspindėtų ilgainiui vykusią Sąjungos ir jos institucijų kompetencijos raidą siekiant stipresnės Europos demokratijos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laikosi nuomonės, kad Parlamentui, kaip vienintelei tiesiogiai renkamai ES institucijai, turėtų būti suteikta teisė siūlyti teisės aktą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Sutartys turėtų būti persvarstytos, kad Parlamentui, kaip vienintelei tiesiogiai renkamai ES institucijai, taigi ir institucijai, kuri atstovauja piliečiams ES sprendimų priėmimo procese, būtų suteikta bendra ir tiesioginė teisė inicijuoti teisės aktus; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų inicijuoti procedūrą pagal ES sutarties 48 straipsnį, kad būtų nustatyta tokia teisėkūros iniciatyvos teisė; mano, kad Parlamento iniciatyvos teisė turėtų būti taikoma bent tose politikos srityse, kuriose Parlamentas yra įgaliotas priimti teisės aktus kaip vienas iš teisės aktų leidėjų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad Konferencija dėl Europos ateities buvo beprecedentė galimybė pašalinti esamus trūkumus ir suteikti naują postūmį Europos demokratijai, ir primygtinai ragina vadovautis Konferencijos dalyvių rekomendacija siekti tikros Parlamento iniciatyvos teisės; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pakartoja, kad klausimai, kuriais Parlamentas šiuo metu turi iniciatyvos teisę, yra specialaus ir ypatingo konstitucinio pobūdžio, todėl mano, kad tokia išimtinė teisė turėtų apimti ir tuos klausimus, kai demokratinis teisėtumas ir Sąjungos suverenumas yra ypač svarbūs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad dabartinės Parlamento iniciatyvos teisės apima įvairias specialias teisėkūros procedūras, pvz., nuostatų, susijusių su jo paties sudėtimi, Parlamento narių rinkimais ir jų statutu, Europos ombudsmeno statutu ir Parlamento tyrimo teise, atveju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad šios procedūros beveik nereguliuojamos Sutartimis, ir ragina tris institucijas pasirašyti naują tarpinstitucinį susitarimą, kuriame būtų aptariamas tik šis klausimas, visapusiškai atsižvelgiant į jo specialų konstitucinį pobūdį ir stiprinant Europos Sąjungos demokratinį teisėtumą; mano, kad šiame naujame tarpinstituciniame susitarime galėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų išvengta institucinio dokumentų blokavimo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad Parlamento vidaus taisyklės turėtų geriau atspindėti ypatingą šių teisėkūros procedūrų pobūdį; visų pirma rekomenduoja, kad tais atvejais, kai Parlamentui norint priimti teisės aktą būtina gauti Tarybos sutikimą ar pritarimą ir Komisijos nuomonę ar pritarimą, Parlamentas, įvykus balsavimui dėl siūlomo teisės akto, turėtų pradėti konsultacijų su šiomis institucijomis procedūrą; taip pat laikosi nuomonės, kad Parlamentas turėtų supaprastinti procedūras, kad įvykus konsultacijoms galėtų pakeisti šiuos siūlomus teisės aktus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad įprastos teisėkūros procedūros išplėtimas ir įprastos teisėkūros procedūros apibrėžimas numatant Parlamento iniciatyvos teisę turėtų būti laikomi papildomais procesais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad, pripažinus Parlamento tiesioginę iniciatyvos teisę, iš Komisijos nebūtų atimta galimybė išsaugoti konkuruojančią teisę ar iniciatyvos monopoliją tam tikrose srityse, kaip antai biudžeto; taip pat galėtų būti numatyta, kad Taryba turėtų tiesioginę iniciatyvos teisę griežtai apibrėžtose srityse; ragina tris institucijas apsvarstyti, kaip konkuruojančios iniciatyvos teisės galėtų būti veiksmingai taikomos ir įgyvendinamos praktikoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | įsipareigoja visapusiškai naudoti, plėtoti ir toliau stiprinti Parlamento galimybes naudotis netiesiogine iniciatyvos teise, kaip numatyta Sutartyse ir išplėtota tarpinstituciniuose susitarimuose bei Komisijos pirmininkei U. von der Leyen prisiėmus įsipareigojimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros atlieka esminį vaidmenį užtikrinant nuoširdų ir skaidrų bendradarbiavimą per visą teisėkūros ciklą ir sudaro sąlygas geriau ir abipusiškai suprasti įvairių institucijų atitinkamas pozicijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina bendrai įvertinti, kaip veikia 2010 m. Pagrindų susitarimas, ir tai, ar reikia atlikti tikslinę peržiūrą siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi jo nuostatų ir terminų, susijusių su netiesiogine Parlamento iniciatyvos teise; be to, ragina Tarybą ir Komisiją kartu su Parlamentu įvertinti, kokiu mastu turėtų būti peržiūrėtas Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros, siekiant pašalinti galimas kliūtis Parlamento įgaliojimams siūlyti teisėkūros iniciatyvas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad tikslinga peržiūrėti Parlamento vidaus taisykles, procedūras ir reikalavimus, taip pat atsižvelgiant į savo iniciatyva teikiamų teisėkūros pranešimų rengimą pagal SESV 225 straipsnį, kad teikiami pasiūlymai būtų kryptingi ir tinkamai pagrįsti; siūlo supaprastinti Parlamento Darbo tvarkos taisyklėse nustatytas rezoliucijų rengimo ir priėmimo procedūras pagal SESV 225 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad į visus prašymus Komisijai dėl teisėkūros iniciatyvos būtų tinkamai atsižvelgta, visada laikantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros, nepriklausomai nuo Parlamento rezoliucijos, į kurią įtrauktas prašymas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | įsipareigoja pirmenybę teikti šioms priemonėms, kurios yra pagrindinis būdas prašyti, kad Komisija pateiktų pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į poreikį teikti prašymus tik Komisijai ir užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos pranešimų turinys nenukryptų nuo nuspręsto rengti pranešimo dalyko; pabrėžia, jog tam, kad Parlamentas priimtų tikslinius ir tinkamai pagrįstus pranešimus pagal SESV 225 straipsnį, reikia užtikrinti būtinus techninius ir administracinius pajėgumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su Komisija per visą su savo iniciatyva teikiamais teisėkūros pranešimais susijusį ciklą, siekiant užtikrinti, kad procesas būtų kuo veiksmingesnis, skaidresnis ir įtraukesnis; šiuo atžvilgiu pabrėžia Komitetų pirmininkų sueigos ir Pirmininkų sueigos vaidmenį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad Parlamentas visapusiškai laikosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros, kuriame pabrėžiama išankstinės Europos pridėtinės vertės analizės ir ES masto veiksmų nebuvimo kaštų vertinimo būtinybė, ir kad jis turi struktūrą poveikio vertinimo veiklai atlikti, kiek tai įmanoma, prieš pateikdamas INL pranešimą, kad būtų pagerintas Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros numatytas Europos pridėtinės vertės vertinimas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad Komisija, imdamasi subsidiarumo, proporcingumo ir geresnio reglamentavimo principų taikymo vertinimo kaip vieno iš tolesnių veiksmų, susijusių su Parlamento prašymais dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pateiktais pagal SESV 225 straipsnį, turėtų tinkamai atsižvelgti į Parlamento parengtas pridedamas Europos pridėtinės vertės ir ES veiksmų nebuvimo kaštų analizes; pabrėžia, kad pagal Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros Komisija jau yra įpareigota atsakyti į bet kokius abiejų teisės aktų leidėjų iškeltus klausimus, susijusius su šiomis analizėmis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | be to, mano, kad Komisija turėtų aiškiai susieti pasiūlymų projektus, priimtus Parlamentui pateikus pasiūlymą pagal SESV 225 straipsnį, su atitinkamais INL pranešimais, kad būtų nustatytas aiškus poveikio teisėkūrai pėdsakas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | įsipareigoja skatinti glaudesnį koordinavimą su Regionų komitetu ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, tinkamai atsižvelgdamas į jų nuomones, vykdant procedūrą pagal SESV 225 straipsnį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja, kad prieinamumas, etika ir skaidrumas turi itin didelę reikšmę ir jais turi būti grindžiama visų ES institucijų veikla; ragina, kad visa svarbi informacija apie savo iniciatyva teikiamus teisėkūros pranešimus, pvz., apie vidaus procedūrinius etapus ar Komisijos tolesnius veiksmus, būtų lengvai prieinama internete visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | dar kartą pabrėžia parengiamojo teisėkūros etapo svarbą ir primena Parlamento vaidmenį, numatytą pagal Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir 2010 m. Pagrindų susitarimą; ragina paspartinti bendros teisėkūros duomenų bazės sukūrimą, kaip numatyta Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą siekiant užtikrinti ES demokratinį teisėtumą; ragina visas ES institucijas prasmingai įtraukti juos į sprendimų priėmimo procesą visais politikos ciklo etapais; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(2)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(4)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(5)  OL C 449, 2020 12 23, p. 90.

(6)  OL C 270, 2021 7 7, p. 71.

(7)  OL C 362, 2021 9 8, p. 6.

(8)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinis direktoratas, Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminis skyrius, tyrimas „Europos Parlamento iniciatyvos teisė“, Briuselis, 2020 m., p. 55 ir 57.

(9)  2016 m. spalio 25 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (OL C 215, 2018 6 19, p. 162).

(10)  2020 m. spalio 7 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (OL C 395, 2021 9 29, p. 2).

(11)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinis direktoratas, Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminis skyrius, tyrimas „Europos Parlamento iniciatyvos teisė“, Briuselis, 2020 m., p. 12.

(12)  Ten pat, p. 34–35.

(13)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(14)  2019 m. sausio 17 d. savo rezoliucija dėl Ombudsmeno strateginio tyrimo OI/2/2017 dėl skaidrumo ES Tarybos parengiamuosiuose organuose svarstant teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus (OL C 411, 2020 11 27, p. 149).

(15)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinis direktoratas, Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminis skyrius, tyrimas „Europos Parlamento iniciatyvos teisė“, Briuselis, 2020 m., p. 54.

(16)  Komisija atsakė į šias Parlamento rezoliucijas:

| — | 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeniniai finansai: dėl kriptoturto kylanti rizika. Reguliavimo ir priežiūros iššūkiai finansinių paslaugų, įstaigų ir rinkų srityje“ (OL C 395, 2021 9 29, p. 72); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeniniai finansai: dėl kriptoturto kylanti rizika. Reguliavimo ir priežiūros iššūkiai finansinių paslaugų, įstaigų ir rinkų srityje“ (OL C 395, 2021 9 29, p. 72);

| — | 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (OL C 404, 2021 10 6, p. 175); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (OL C 404, 2021 10 6, p. 175);

| — | 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeninių paslaugų aktas: komercinės ir civilinės teisės nuostatų pritaikymas internetinei komercinių subjektų veiklai“ (OL C 404, 2021 10 6, p. 31); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeninių paslaugų aktas: komercinės ir civilinės teisės nuostatų pritaikymas internetinei komercinių subjektų veiklai“ (OL C 404, 2021 10 6, p. 31);

| — | 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeninių paslaugų aktas: bendrosios rinkos veikimo gerinimas“ (OL C 404, 2021 10 6, p. 2); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Skaitmeninių paslaugų aktas: bendrosios rinkos veikimo gerinimas“ (OL C 404, 2021 10 6, p. 2);

| — | 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistemos (OL C 404, 2021 10 6, p. 63); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų sistemos (OL C 404, 2021 10 6, p. 63);

| — | 2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl naudojant dirbtinį intelektą taikomos civilinės atsakomybės tvarkos (OL C 404, 2021 10 6, p. 107); |
| --- | --- |

—

2020 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl naudojant dirbtinį intelektą taikomos civilinės atsakomybės tvarkos (OL C 404, 2021 10 6, p. 107);

| — | 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti (OL C 456, 2021 11 10, p. 161). |
| --- | --- |

—

2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti (OL C 456, 2021 11 10, p. 161).

(17)  Komisijos atsakymas į 2020 m. gegužės 13 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Sąjungos programų paramos gavėjų apsaugos sistema: DFP atsarginių priemonių plano parengimas“ (OL C 323, 2021 8 11, p. 2).

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/120

---

P9_TA(2022)0243

Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“ (2022/2665(RSP))

(2022/C 493/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, dėl kurių susitarta 2015 m., visų pirma į 1, 3 ir 5 tikslus – atitinkamai skurdo panaikinimą, gerą sveikatą bei gerovę ir lyčių lygybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, dėl kurių susitarta 2015 m., visų pirma į 1, 3 ir 5 tikslus – atitinkamai skurdo panaikinimą, gerą sveikatą bei gerovę ir lyčių lygybę,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Nairobyje įvykusį aukščiausiojo lygio susitikimą „ICPD+25 – spartesnis pažado įgyvendinimas“ ir į suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimus dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Nairobyje įvykusį aukščiausiojo lygio susitikimą „ICPD+25 – spartesnis pažado įgyvendinimas“ ir į suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimus dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) informacijos seriją apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) informacijos seriją apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) gaires „Saugus abortas: sveikatos priežiūros sistemų techninės ir politinės gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) gaires „Saugus abortas: sveikatos priežiūros sistemų techninės ir politinės gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. PSO gaires „Aborto paslaugų gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. PSO gaires „Aborto paslaugų gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 14 d. OHCHR pareiškimą „JT ekspertai smerkia tolesnius išpuolius prieš teisę į saugų abortą ir Aukščiausiojo Teismo pritarimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 14 d. OHCHR pareiškimą „JT ekspertai smerkia tolesnius išpuolius prieš teisę į saugų abortą ir Aukščiausiojo Teismo pritarimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. JT gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą dėl pasaulio gyventojų padėties, pavadintą „Matyti nematomą. Būtinybė imtis veiksmų per nesprendžiamą neplanuoto nėštumo krizę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. JT gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą dėl pasaulio gyventojų padėties, pavadintą „Matyti nematomą. Būtinybė imtis veiksmų per nesprendžiamą neplanuoto nėštumo krizę“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 6 d. Pew tyrimų centro ataskaitą „Kebli padėtis dėl abortų Amerikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 6 d. Pew tyrimų centro ataskaitą „Kebli padėtis dėl abortų Amerikoje“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į sprendimą byloje Roe prieš Wade, 410 US 113 (1973), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sprendimą byloje Roe prieš Wade, 410 US 113 (1973),

| — | atsižvelgdamas į pradinį Jungtinių Amerikos Valstijų Aukščiausiojo Teismo narių daugumos nuomonės projektą Nr. 19-1392 (1), kurį 2022 m. vasario mėn. parengė teisėjas Samuel Alito byloje Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, ir kt. prieš Jackson Women’s Health Organization ir kt. ir kuris pateko į žiniasklaidą 2022 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pradinį Jungtinių Amerikos Valstijų Aukščiausiojo Teismo narių daugumos nuomonės projektą Nr. 19-1392 (1), kurį 2022 m. vasario mėn. parengė teisėjas Samuel Alito byloje Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, ir kt. prieš Jackson Women’s Health Organization ir kt. ir kuris pateko į žiniasklaidą 2022 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Senato įstatymo projektą Nr. 8 (SB 8) ir su juo susijusį Atstovų rūmų įstatymo projektą Nr. 1515 (HB 1515) Teksase „Dėl abortų, įskaitant abortus po to, kai buvo nustatytas negimusio vaiko širdies plakimas; dėl leidimo pasinaudoti teise pareikšti privatinės civilinės teisės ieškinį“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Senato įstatymo projektą Nr. 8 (SB 8) ir su juo susijusį Atstovų rūmų įstatymo projektą Nr. 1515 (HB 1515) Teksase „Dėl abortų, įskaitant abortus po to, kai buvo nustatytas negimusio vaiko širdies plakimas; dėl leidimo pasinaudoti teise pareikšti privatinės civilinės teisės ieškinį“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartiją), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartiją),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Teksaso valstijos (JAV) abortų įstatymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Teksaso valstijos (JAV) abortų įstatymo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. savo rezoliuciją dėl pirmųjų de facto abortų uždraudimo Lenkijoje metinių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. savo rezoliuciją dėl pirmųjų de facto abortų uždraudimo Lenkijoje metinių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo išorės santykių srityje (LLVP III), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo išorės santykių srityje (LLVP III),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl būsimų iššūkių, susijusių su moterų teisėmis Europoje: praėjus daugiau nei 25 metams po Pekino deklaracijos ir veiksmų platformos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl būsimų iššūkių, susijusių su moterų teisėmis Europoje: praėjus daugiau nei 25 metams po Pekino deklaracijos ir veiksmų platformos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl karo prieš Ukrainą poveikio moterims (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, PSO teigimu, abortai yra esminis visapusiškų sveikatos priežiūros paslaugų elementas ir apie 45 % visų abortų yra nesaugūs, iš kurių 97 % atliekama besivystančiose šalyse (8); kadangi, UNFPA duomenimis (9), kasmet įvyksta maždaug 121 milijonas neplanuotų nėštumų ir daugiau kaip 60 % jų baigiasi abortais; kadangi pastaraisiais metais lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir moterų savarankiškumo priešininkai turėjo didelės įtakos nacionalinei teisei ir politikai, o pasauliniu lygmeniu, įskaitant kelias valstybes nares, imtasi nepažangių iniciatyvų; kadangi kraštutinių dešiniųjų iškilimas taip pat prisideda prie to, kad moterų teisės į abortus srityje einama atgal, ir tai pasireiškia visame pasaulyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi, PSO teigimu, abortai yra esminis visapusiškų sveikatos priežiūros paslaugų elementas ir apie 45 % visų abortų yra nesaugūs, iš kurių 97 % atliekama besivystančiose šalyse (8); kadangi, UNFPA duomenimis (9), kasmet įvyksta maždaug 121 milijonas neplanuotų nėštumų ir daugiau kaip 60 % jų baigiasi abortais; kadangi pastaraisiais metais lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir moterų savarankiškumo priešininkai turėjo didelės įtakos nacionalinei teisei ir politikai, o pasauliniu lygmeniu, įskaitant kelias valstybes nares, imtasi nepažangių iniciatyvų; kadangi kraštutinių dešiniųjų iškilimas taip pat prisideda prie to, kad moterų teisės į abortus srityje einama atgal, ir tai pasireiškia visame pasaulyje;

| B. | kadangi, Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto pastebėjimu, abortų paslaugų kriminalizavimas neatlieka jokios atgrasomosios funkcijos; kadangi, kaip pažymėjo JT darbo grupė moterų ir mergaičių diskriminacijos klausimais, kai abortai yra kriminalizuojami ir jiems taikomi teisiniai apribojimai, saugus nėštumo nutraukimas nėra įmanomas visoms moterims dėl jų socialinės ir ekonominės padėties ir dėl to tampa palankesnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių moterų privilegija, o moterys, turinčios ribotus išteklius, yra priverstos griebtis nesaugių ir slaptų abortų, keliančių pavojų jų gyvybei ir sveikatai; kadangi, PSO teigimu, „nesaugių abortų dalis yra gerokai didesnė šalyse, kuriose abortų įstatymai yra griežtai ribojantys, nei šalyse, kuriose įstatymai yra mažiau ribojantys“ (10); |
| --- | --- |

B.

kadangi, Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto pastebėjimu, abortų paslaugų kriminalizavimas neatlieka jokios atgrasomosios funkcijos; kadangi, kaip pažymėjo JT darbo grupė moterų ir mergaičių diskriminacijos klausimais, kai abortai yra kriminalizuojami ir jiems taikomi teisiniai apribojimai, saugus nėštumo nutraukimas nėra įmanomas visoms moterims dėl jų socialinės ir ekonominės padėties ir dėl to tampa palankesnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių moterų privilegija, o moterys, turinčios ribotus išteklius, yra priverstos griebtis nesaugių ir slaptų abortų, keliančių pavojų jų gyvybei ir sveikatai; kadangi, PSO teigimu, „nesaugių abortų dalis yra gerokai didesnė šalyse, kuriose abortų įstatymai yra griežtai ribojantys, nei šalyse, kuriose įstatymai yra mažiau ribojantys“ (10);

| C. | kadangi nesaugūs abortai yra pagrindinė, bet išvengiama gimdyvių mirtingumo ir sergamumo priežastis; kadangi nepakankamos galimybės naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis yra labai svarbus visuomenės sveikatos ir žmogaus teisių klausimas; kadangi abortų uždraudimas ir tokiu būdu moterų vertimas ieškoti nesaugių ir slaptų abortų paslaugų lemia didesnį gimdyvių mirtingumą ir sergamumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi nesaugūs abortai yra pagrindinė, bet išvengiama gimdyvių mirtingumo ir sergamumo priežastis; kadangi nepakankamos galimybės naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis yra labai svarbus visuomenės sveikatos ir žmogaus teisių klausimas; kadangi abortų uždraudimas ir tokiu būdu moterų vertimas ieškoti nesaugių ir slaptų abortų paslaugų lemia didesnį gimdyvių mirtingumą ir sergamumą;

| D. | kadangi Jungtinių Valstijų Aukščiausiasis Teismas nustatė precedentą žymioje byloje Roe prieš Wade (1973 m.), kuris vėliau buvo patvirtintas bylose Planned Parenthood prieš Casey (1992 m.) ir Whole Woman’s Health prieš Hellerstedt (2016 m.) ir kuriuo užtikrinama JAV konstitucinė teisė į teisėtą abortų iki vaisiaus gyvybingumo; kadangi neseniai nutekintas Aukščiausiojo Teismo pradinės narių daugumos nuomonės projektas, kurį parengė teisėjas Samuel Alito byloje Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, ir kt. prieš Jackson Women’s Health Organization ir kt., panaikintų sprendimą byloje Roe prieš Wade ir apribotų konstitucines teises JAV; kadangi numatoma, kad Aukščiausiasis Teismas priims galutinį sprendimą iki 2022 m. birželio mėn. pabaigos; kadangi nutekintas nuomonės projektas yra abortų teisėms žalingiausias rezultatas, kalbant apie tai, ką galėtų nuspręsti Aukščiausiasis Teismas, nes juo valstijoms leidžiama uždrausti abortus bet kuriuo nėštumo momentu ir atveriama galimybė visiškai uždrausti abortus, o tai savo ruožtu panaikintų jų suteikiamą dabartinę moterų ir mergaičių teisių apsaugą JAV; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinių Valstijų Aukščiausiasis Teismas nustatė precedentą žymioje byloje Roe prieš Wade (1973 m.), kuris vėliau buvo patvirtintas bylose Planned Parenthood prieš Casey (1992 m.) ir Whole Woman’s Health prieš Hellerstedt (2016 m.) ir kuriuo užtikrinama JAV konstitucinė teisė į teisėtą abortų iki vaisiaus gyvybingumo; kadangi neseniai nutekintas Aukščiausiojo Teismo pradinės narių daugumos nuomonės projektas, kurį parengė teisėjas Samuel Alito byloje Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, ir kt. prieš Jackson Women’s Health Organization ir kt., panaikintų sprendimą byloje Roe prieš Wade ir apribotų konstitucines teises JAV; kadangi numatoma, kad Aukščiausiasis Teismas priims galutinį sprendimą iki 2022 m. birželio mėn. pabaigos; kadangi nutekintas nuomonės projektas yra abortų teisėms žalingiausias rezultatas, kalbant apie tai, ką galėtų nuspręsti Aukščiausiasis Teismas, nes juo valstijoms leidžiama uždrausti abortus bet kuriuo nėštumo momentu ir atveriama galimybė visiškai uždrausti abortus, o tai savo ruožtu panaikintų jų suteikiamą dabartinę moterų ir mergaičių teisių apsaugą JAV;

| E. | kadangi Aukščiausiojo Teismo sprendimas, kuris galėtų panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, padarytų poveikį moterų ir mergaičių gyvenimui visose JAV, o žalingas pasekmes labiausiai patirtų pažeidžiami asmenys; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade taip pat galėtų būti padarytas neigiamas poveikis kitoms lytinės ir reprodukcinės sveikatos teisėms; kadangi teisės į abortus apribojimai arba draudimas JAV turėtų neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač rasinių grupių moterims, įskaitant juodaodes, lotynų kilmės ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų namų ūkiams; kadangi valstybinės abortų paslaugų teikimo tarnybos visoms moterims, įskaitant tas, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra pažeidžiama, gali suteikti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų; |
| --- | --- |

E.

kadangi Aukščiausiojo Teismo sprendimas, kuris galėtų panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, padarytų poveikį moterų ir mergaičių gyvenimui visose JAV, o žalingas pasekmes labiausiai patirtų pažeidžiami asmenys; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade taip pat galėtų būti padarytas neigiamas poveikis kitoms lytinės ir reprodukcinės sveikatos teisėms; kadangi teisės į abortus apribojimai arba draudimas JAV turėtų neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač rasinių grupių moterims, įskaitant juodaodes, lotynų kilmės ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų namų ūkiams; kadangi valstybinės abortų paslaugų teikimo tarnybos visoms moterims, įskaitant tas, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra pažeidžiama, gali suteikti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų;

| F. | kadangi nutekintame teismo nuomonės projekte atsižvelgiama į pastarojo meto nenuilstamas valstijų lygmens pastangas apriboti ir uždrausti abortų teises JAV ir kadangi nuo 2011 m. JAV valstijos priėmė beveik 500 teisės aktų, kuriais ribojama galimybė pasidaryti abortą; kadangi galimybės pasidaryti abortą apribojimai privers žmones, ypač tuos, kuriems trūksta išteklių ar informacijos, keliauti didelius atstumus, prieš savo valią išnešioti vaisių visą nėštumą arba savarankiškai darytis nesaugų abortą namuose, taip pat padarys juos pažeidžiamus baudžiamojo tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi nutekintame teismo nuomonės projekte atsižvelgiama į pastarojo meto nenuilstamas valstijų lygmens pastangas apriboti ir uždrausti abortų teises JAV ir kadangi nuo 2011 m. JAV valstijos priėmė beveik 500 teisės aktų, kuriais ribojama galimybė pasidaryti abortą; kadangi galimybės pasidaryti abortą apribojimai privers žmones, ypač tuos, kuriems trūksta išteklių ar informacijos, keliauti didelius atstumus, prieš savo valią išnešioti vaisių visą nėštumą arba savarankiškai darytis nesaugų abortą namuose, taip pat padarys juos pažeidžiamus baudžiamojo tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu;

| G. | kadangi Teksasas neseniai priėmė vadinamąjį Senato įstatymo projektą Nr. 8 (SB 8), kuriuo draudžiami abortai prasidėjus vaisiaus širdies plakimui, t. y. maždaug nuo šeštos nėštumo savaitės, netaikant jokių išimčių dėl išprievartavimo, incesto ar vaisiaus sveikatos būklės, nesuderinamos su ilgalaikiu gyvenimu po gimimo; kadangi JAV Aukščiausiasis Teismas leido įstatymui įsigalioti, o Teksasui pavyko išvengti jo konstitucingumo teisminės peržiūros, atleidžiant vyriausybės pareigūnus nuo įstatymo vykdymo užtikrinimo ir sukuriant piliečiams teisinę galimybę už 10 000 JAV dolerių atlygį paduoti į teismą visus, kurie teikia abortų paslaugas arba padeda kam nors atlikti abortą pažeidžiant draudimą, nes nesant nė vieno už įstatymo vykdymo užtikrinimą atsakingo subjekto įstatymą sunkiau užginčyti; kadangi nuostata, leidžianti piliečiams paduoti į teismą visus, kurie teikia abortų paslaugas, atveria daug galimybių priekabiavimui; |
| --- | --- |

G.

kadangi Teksasas neseniai priėmė vadinamąjį Senato įstatymo projektą Nr. 8 (SB 8), kuriuo draudžiami abortai prasidėjus vaisiaus širdies plakimui, t. y. maždaug nuo šeštos nėštumo savaitės, netaikant jokių išimčių dėl išprievartavimo, incesto ar vaisiaus sveikatos būklės, nesuderinamos su ilgalaikiu gyvenimu po gimimo; kadangi JAV Aukščiausiasis Teismas leido įstatymui įsigalioti, o Teksasui pavyko išvengti jo konstitucingumo teisminės peržiūros, atleidžiant vyriausybės pareigūnus nuo įstatymo vykdymo užtikrinimo ir sukuriant piliečiams teisinę galimybę už 10 000 JAV dolerių atlygį paduoti į teismą visus, kurie teikia abortų paslaugas arba padeda kam nors atlikti abortą pažeidžiant draudimą, nes nesant nė vieno už įstatymo vykdymo užtikrinimą atsakingo subjekto įstatymą sunkiau užginčyti; kadangi nuostata, leidžianti piliečiams paduoti į teismą visus, kurie teikia abortų paslaugas, atveria daug galimybių priekabiavimui;

| H. | kadangi ne mažiau kaip 12 valstijų priėmė ar įvedė įstatymus, kopijuojančius Teksaso SB 8, arba pranešė apie savo ketinimą tai padaryti; kadangi Aidaho ir Oklahomos įstatymų leidėjai neseniai priėmė abortus draudžiančius įstatymus, parengtus pagal SB 8 modelį, įskaitant, Oklahomos atveju, abortų draudimą nuo apvaisinimo momento; |
| --- | --- |

H.

kadangi ne mažiau kaip 12 valstijų priėmė ar įvedė įstatymus, kopijuojančius Teksaso SB 8, arba pranešė apie savo ketinimą tai padaryti; kadangi Aidaho ir Oklahomos įstatymų leidėjai neseniai priėmė abortus draudžiančius įstatymus, parengtus pagal SB 8 modelį, įskaitant, Oklahomos atveju, abortų draudimą nuo apvaisinimo momento;

| I. | kadangi Aukščiausiajam Teismui nusprendus panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, sprendimą dėl abortų teisėtumo vėl priimtų valstijos; kadangi 13 valstijų jau yra priėmusios vadinamuosius pamatinius abortus draudžiančius įstatymus, kuriais siekiama nedelsiant, jei Sprendimas Roe prieš Wade būtų panaikintas, uždrausti arba apriboti galimybę atlikti abortą; kadangi, įskaitant šias 13 valstijų, iš viso 26 valstijos tikrai arba galbūt apribos arba uždraus abortus, jei būtų panaikinta konstitucinė apsauga, o kitos valstijos galbūt bandys atkurti iki 1973 m. priimtus įstatymus, kaip antai Mičiganas, Viskonsinas ir Vakarų Virdžinija, arba įvesti neseniai priimtus abortų apribojimus, kuriuos blokavo teismai, kaip antai Alabama, Džordžija, Ajova, Ohajas ir Pietų Karolina; |
| --- | --- |

I.

kadangi Aukščiausiajam Teismui nusprendus panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, sprendimą dėl abortų teisėtumo vėl priimtų valstijos; kadangi 13 valstijų jau yra priėmusios vadinamuosius pamatinius abortus draudžiančius įstatymus, kuriais siekiama nedelsiant, jei Sprendimas Roe prieš Wade būtų panaikintas, uždrausti arba apriboti galimybę atlikti abortą; kadangi, įskaitant šias 13 valstijų, iš viso 26 valstijos tikrai arba galbūt apribos arba uždraus abortus, jei būtų panaikinta konstitucinė apsauga, o kitos valstijos galbūt bandys atkurti iki 1973 m. priimtus įstatymus, kaip antai Mičiganas, Viskonsinas ir Vakarų Virdžinija, arba įvesti neseniai priimtus abortų apribojimus, kuriuos blokavo teismai, kaip antai Alabama, Džordžija, Ajova, Ohajas ir Pietų Karolina;

| J. | kadangi beveik visos mirtys dėl nesaugių abortų įvyksta šalyse, kuriose abortai yra griežtai ribojami; kadangi yra apskaičiuota, kad metinis gimdyvių mirčių dėl nesaugių abortų skaičius JAV antraisiais metais po draudimo įsigaliojimo padidėtų 21 % (11); kadangi tokių mirčių galima visiškai išvengti; |
| --- | --- |

J.

kadangi beveik visos mirtys dėl nesaugių abortų įvyksta šalyse, kuriose abortai yra griežtai ribojami; kadangi yra apskaičiuota, kad metinis gimdyvių mirčių dėl nesaugių abortų skaičius JAV antraisiais metais po draudimo įsigaliojimo padidėtų 21 % (11); kadangi tokių mirčių galima visiškai išvengti;

| K. | kadangi nėštumas ir gimdymo komplikacijos visame pasaulyje yra pagrindinė 15–19 metų amžiaus paauglių mergaičių mirties priežastis; kadangi JT vaiko teisių komitetas (12) ragina valstybes dekriminalizuoti abortus ir užtikrinti, kad mergaitės turėtų galimybę kreiptis dėl teisėto ir saugaus aborto paslaugų; kadangi galimi abortų draudimai galėtų pakeisti paauglių nėštumų skaičiaus mažėjimo tendenciją JAV; kadangi paauglės motinos daug dažniau nutraukia studijas ir susiduria su nedarbu ir dėl to dar labiau pablogėja skurdo ciklas; |
| --- | --- |

K.

kadangi nėštumas ir gimdymo komplikacijos visame pasaulyje yra pagrindinė 15–19 metų amžiaus paauglių mergaičių mirties priežastis; kadangi JT vaiko teisių komitetas (12) ragina valstybes dekriminalizuoti abortus ir užtikrinti, kad mergaitės turėtų galimybę kreiptis dėl teisėto ir saugaus aborto paslaugų; kadangi galimi abortų draudimai galėtų pakeisti paauglių nėštumų skaičiaus mažėjimo tendenciją JAV; kadangi paauglės motinos daug dažniau nutraukia studijas ir susiduria su nedarbu ir dėl to dar labiau pablogėja skurdo ciklas;

| L. | kadangi, atsižvelgiant į galimą Sprendimo Roe prieš Wade panaikinimą, vis didesnį susirūpinimą kelia duomenų apsauga; kadangi naudojantis menstruacijų stebėjimo programėlėmis arba geolokacinėmis priemonėmis ir paieškos sistemomis galima rinkti duomenis apie žmones, kurie kreipėsi į abortų kliniką, įsigijo abortų tablečių arba ieškojo informacijos; kadangi žmonės gali būti dėl to stebimi arba surinkta informacija gali būti panaudota prieš juos (13); |
| --- | --- |

L.

kadangi, atsižvelgiant į galimą Sprendimo Roe prieš Wade panaikinimą, vis didesnį susirūpinimą kelia duomenų apsauga; kadangi naudojantis menstruacijų stebėjimo programėlėmis arba geolokacinėmis priemonėmis ir paieškos sistemomis galima rinkti duomenis apie žmones, kurie kreipėsi į abortų kliniką, įsigijo abortų tablečių arba ieškojo informacijos; kadangi žmonės gali būti dėl to stebimi arba surinkta informacija gali būti panaudota prieš juos (13);

| M. | kadangi JAV krikščionims dešiniesiems priklausančios nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir konservatyvių idėjų institutai pasauliniu mastu finansavo judėjimą prieš pasirinkimo laisvę; kadangi šis finansavimas buvo gana didelis; kadangi, jeigu Sprendimas Roe prieš Wade būtų panaikintas, tai galėtų paskatinti staigų pinigų srauto padidėjimą ir dar didesnį prieš pasirinkimo laisvę nusiteikusių grupių spaudimą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi JAV krikščionims dešiniesiems priklausančios nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir konservatyvių idėjų institutai pasauliniu mastu finansavo judėjimą prieš pasirinkimo laisvę; kadangi šis finansavimas buvo gana didelis; kadangi, jeigu Sprendimas Roe prieš Wade būtų panaikintas, tai galėtų paskatinti staigų pinigų srauto padidėjimą ir dar didesnį prieš pasirinkimo laisvę nusiteikusių grupių spaudimą visame pasaulyje;

| N. | kadangi Aukščiausiajam Teismui panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade, tai gali padrąsinti arba paskatinti judėjimus prieš pasirinkimo laisvę daryti spaudimą vyriausybėms ir teismams už JAV ribų atšaukti abortų teises ir kelti pavojų svarbiems laimėjimams per pastaruosius dešimtmečius, kai daugiau nei 60 šalių (14) reformavo savo įstatymus bei politiką abortų srityje, kad būtų pašalinti apribojimai ir kliūtys; |
| --- | --- |

N.

kadangi Aukščiausiajam Teismui panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade, tai gali padrąsinti arba paskatinti judėjimus prieš pasirinkimo laisvę daryti spaudimą vyriausybėms ir teismams už JAV ribų atšaukti abortų teises ir kelti pavojų svarbiems laimėjimams per pastaruosius dešimtmečius, kai daugiau nei 60 šalių (14) reformavo savo įstatymus bei politiką abortų srityje, kad būtų pašalinti apribojimai ir kliūtys;

| O. | kadangi, nepaisant bendros pažangos lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugos srityje visame pasaulyje, įskaitant Europą, teisės į saugius ir teisėtus abortus panaikinimas kelia didelį susirūpinimą; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade Europos Sąjungoje galėtų sustiprėti judėjimas prieš abortus; kadangi Lenkija yra vienintelė ES valstybė narė, kurios įstatymuose pašalintas abortų teisinis pagrindas, nes 2020 m. spalio 22 d. neteisėtas Konstitucinis Teismas nusprendė panaikinti seniai įtvirtintas Lenkijos moterų teises ir de facto uždraudė abortus; kadangi Maltoje abortai yra uždrausti; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje neteisėtas, o Vengrijoje neprieinamas; kadangi galimybės atlikti abortą taip pat sumažinamos Italijoje (15); kadangi kitose ES valstybėse narėse, kaip antai neseniai Kroatijoje (16);, atsisakoma suteikti galimybę naudotis abortų paslaugomis; kadangi ES ir jos valstybės narės privalo ginti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir akcentuoti, kad moterų teisės yra neatimamos ir kad jų negalima panaikinti arba susilpninti; kadangi labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės ir toliau darytų pažangą garantuodamos galimybę saugiai, teisėtai ir laiku naudotis abortų paslaugomis pagal PSO rekomendacijas ir įrodymus; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nepaisant bendros pažangos lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugos srityje visame pasaulyje, įskaitant Europą, teisės į saugius ir teisėtus abortus panaikinimas kelia didelį susirūpinimą; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade Europos Sąjungoje galėtų sustiprėti judėjimas prieš abortus; kadangi Lenkija yra vienintelė ES valstybė narė, kurios įstatymuose pašalintas abortų teisinis pagrindas, nes 2020 m. spalio 22 d. neteisėtas Konstitucinis Teismas nusprendė panaikinti seniai įtvirtintas Lenkijos moterų teises ir de facto uždraudė abortus; kadangi Maltoje abortai yra uždrausti; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje neteisėtas, o Vengrijoje neprieinamas; kadangi galimybės atlikti abortą taip pat sumažinamos Italijoje (15); kadangi kitose ES valstybėse narėse, kaip antai neseniai Kroatijoje (16);, atsisakoma suteikti galimybę naudotis abortų paslaugomis; kadangi ES ir jos valstybės narės privalo ginti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir akcentuoti, kad moterų teisės yra neatimamos ir kad jų negalima panaikinti arba susilpninti; kadangi labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės ir toliau darytų pažangą garantuodamos galimybę saugiai, teisėtai ir laiku naudotis abortų paslaugomis pagal PSO rekomendacijas ir įrodymus;

| P. | kadangi lytinės ir reprodukcinės teisės, įskaitant saugius ir teisėtus abortus, yra pagrindinė teisė; kadangi kriminalizavimas, uždelsimas ir neleidimas naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; kadangi kelios žmogaus teisių organizacijos pareiškė, kad atsisakymas leisti naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis gali prilygti kankinimui ar žiauriam, nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui; kadangi nesaugūs abortai, kurie, uždraudus abortus, baigiasi mirtimi, turėtų būti laikomi „su lytimi susijusiomis žudynėmis, kurias dėl įstatymuose įtvirtintos diskriminacijos patiria tik moterys“ (17); |
| --- | --- |

P.

kadangi lytinės ir reprodukcinės teisės, įskaitant saugius ir teisėtus abortus, yra pagrindinė teisė; kadangi kriminalizavimas, uždelsimas ir neleidimas naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; kadangi kelios žmogaus teisių organizacijos pareiškė, kad atsisakymas leisti naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis gali prilygti kankinimui ar žiauriam, nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui; kadangi nesaugūs abortai, kurie, uždraudus abortus, baigiasi mirtimi, turėtų būti laikomi „su lytimi susijusiomis žudynėmis, kurias dėl įstatymuose įtvirtintos diskriminacijos patiria tik moterys“ (17);

| Q. | kadangi tarptautinės žmogaus teisių organizacijos ne kartą ir nuolat tvirtino, kad abortų kriminalizavimas ir apribojimai prieštarauja valstybių tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje, kurie saugomi tarptautinėje ir Europos žmogaus teisių teisėje, pavyzdžiui, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Europos žmogaus teisių konvencijoje; kadangi moterų vertimas siekti slaptų abortų, vykti į kitas šalis šiai procedūrai atlikti arba prieš jų valią išnešioti vaisių visą nėštumą yra moterų ir mergaičių žmogaus teisių į gyvybę, fizinę ir psichinę neliečiamybę, lygybę, nediskriminavimą ir sveikatą pažeidimas; kadangi tarptautinės teisės principas dėl regreso nedarymo draudžia valstybėms imtis veiksmų, kurie sumažintų, apribotų ar panaikintų esamas teises lyčių lygybės ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tarptautinės žmogaus teisių organizacijos ne kartą ir nuolat tvirtino, kad abortų kriminalizavimas ir apribojimai prieštarauja valstybių tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje, kurie saugomi tarptautinėje ir Europos žmogaus teisių teisėje, pavyzdžiui, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Europos žmogaus teisių konvencijoje; kadangi moterų vertimas siekti slaptų abortų, vykti į kitas šalis šiai procedūrai atlikti arba prieš jų valią išnešioti vaisių visą nėštumą yra moterų ir mergaičių žmogaus teisių į gyvybę, fizinę ir psichinę neliečiamybę, lygybę, nediskriminavimą ir sveikatą pažeidimas; kadangi tarptautinės teisės principas dėl regreso nedarymo draudžia valstybėms imtis veiksmų, kurie sumažintų, apribotų ar panaikintų esamas teises lyčių lygybės ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje;

| R. | kadangi 2021 m. rugsėjo mėn. JT ekspertų pareiškime (18) pabrėžiama, kad „moterų žmogaus teisės yra pagrindinės teisės, kurios negali būti pamintos dėl kultūrinių, religinių ar politinių sumetimų, ir kad ideologinėmis ir religinėmis pažiūromis grindžiamas kišimasis į visuomenės sveikatos klausimus ypač kenkia moterų ir mergaičių sveikatai ir gerovei“; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2021 m. rugsėjo mėn. JT ekspertų pareiškime (18) pabrėžiama, kad „moterų žmogaus teisės yra pagrindinės teisės, kurios negali būti pamintos dėl kultūrinių, religinių ar politinių sumetimų, ir kad ideologinėmis ir religinėmis pažiūromis grindžiamas kišimasis į visuomenės sveikatos klausimus ypač kenkia moterų ir mergaičių sveikatai ir gerovei“;

| S. | kadangi galimybė visapusiškai naudotis lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, pagal amžių tinkamu, visapusišku seksualumo ir santykių švietimo bei kitomis šių sričių paslaugomis, įskaitant šeimos planavimą, kontracepcijos metodus ir saugius, teisėtus ir nemokamus abortus, taip pat pagarba kiekvieno asmens savarankiškumui ir gebėjimui priimti laisvus ir pagrįstus sprendimus dėl savo kūno ir gyvenimo, yra būtina sąlyga pasiekti lyčių, socialinę ir ekonominę lygybę; kadangi vienodos galimybės naudotis abortų paslaugomis leidžia moterims labiau kontroliuoti savo kūną ir suteikia joms daugiau galimybių padidinti savo ekonominę gerovę; |
| --- | --- |

S.

kadangi galimybė visapusiškai naudotis lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, pagal amžių tinkamu, visapusišku seksualumo ir santykių švietimo bei kitomis šių sričių paslaugomis, įskaitant šeimos planavimą, kontracepcijos metodus ir saugius, teisėtus ir nemokamus abortus, taip pat pagarba kiekvieno asmens savarankiškumui ir gebėjimui priimti laisvus ir pagrįstus sprendimus dėl savo kūno ir gyvenimo, yra būtina sąlyga pasiekti lyčių, socialinę ir ekonominę lygybę; kadangi vienodos galimybės naudotis abortų paslaugomis leidžia moterims labiau kontroliuoti savo kūną ir suteikia joms daugiau galimybių padidinti savo ekonominę gerovę;

| T. | kadangi lyčių lygybė, skurdo ir išnaudojimo panaikinimas visur ir sveiko gyvenimo bei gerovės užtikrinimas visiems yra pagrindiniai tikslai, išdėstyti atitinkamai 5-ame, 1-ame ir 3-iame DVT; kadangi, konkrečiau kalbant, užtikrinti visiems prieinamą lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir panaikinti visų formų smurtą ir žalingą praktiką prieš moteris ir mergaites yra 3-io ir 5-o DVT siekiai; kadangi visos JT valstybės narės, įskaitant JAV ir ES valstybes nares, prisiėmė pareigas, įsipareigojimus ir prievoles laikytis šių DVT ir jų siektinų reikšmių bei juos skatinti; |
| --- | --- |

T.

kadangi lyčių lygybė, skurdo ir išnaudojimo panaikinimas visur ir sveiko gyvenimo bei gerovės užtikrinimas visiems yra pagrindiniai tikslai, išdėstyti atitinkamai 5-ame, 1-ame ir 3-iame DVT; kadangi, konkrečiau kalbant, užtikrinti visiems prieinamą lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir panaikinti visų formų smurtą ir žalingą praktiką prieš moteris ir mergaites yra 3-io ir 5-o DVT siekiai; kadangi visos JT valstybės narės, įskaitant JAV ir ES valstybes nares, prisiėmė pareigas, įsipareigojimus ir prievoles laikytis šių DVT ir jų siektinų reikšmių bei juos skatinti;

| 1. | griežtai smerkia visame pasaulyje, įskaitant JAV ir kai kurias ES valstybes nares, vykstantį moterų teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių regresą; primena, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagrindinės žmogaus teisės, kurios turėtų būti saugomos ir stiprinamos ir jokiu būdu negali būti susilpnintos ar panaikintos; yra labai susirūpinęs visų pirma dėl to, kokiu mastu tokie draudimai prisidės prie traumų, kurias patiria išžaginimo ir incesto aukos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia tvirtą solidarumą ir paramą moterims ir mergaitėms JAV, taip pat toms, kurios dalyvauja teikiant ir propaguojant teisę ir galimybę naudotis teisėtų ir saugių abortų paslaugomis tokiomis sudėtingomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena Jungtinių Amerikos Valstijų Aukščiausiajam Teismui, kad svarbu išlaikyti lemiamą Sprendimą Roe prieš Wade (1973 m.) ir iš jo kylančią konstitucinę teisės į abortą apsaugą JAV; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia bet kokį žmogaus teisių ir konstitucinių teisių regresą; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti teisę į saugų ir teisėtą abortą JAV ir ragina JAV susilaikyti nuo bet kokių nepažangių veiksmų; ragina atitinkamas visų lygmenų JAV valdžios institucijas, vadovaujantis PSO abortų paslaugų gairėmis, visiškai panaikinti baudžiamąją atsakomybę už galimybę naudotis abortų paslaugomis ir jų teikimą, užtikrinti saugias, teisėtas, nemokamas ir aukštos kokybės lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas savo teritorijose ir užtikrinti, kad jos būtų lengvai prieinamos visoms moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Teksaso valstijos vyriausybę skubiai panaikinti Senato įstatymo projektą Nr. 8; ragina Aidaho ir Oklahomos valstijų vyriausybes panaikinti savo panašius įstatymus, įskaitant įstatymo projektą HB 4327 (Oklahoma); ragina visas 26 JAV valstijas, kuriose yra pamatinių įstatymų, įsigaliojusių įstatymų ir kitų priemonių, susijusių su abortų draudimais ir apribojimais, juos panaikinti ir užtikrinti, kad jų teisės aktai atitiktų tarptautiniu mastu saugomas moterų teises ir tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad abortų draudimai ir kiti apribojimai turėtų neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač rasinių grupių moterims, įskaitant juodaodes, lotynų kilmės ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų namų ūkiams; pabrėžia, kad moterims, kurios dėl finansinių ar logistinių kliūčių negali sau leisti vykti į reprodukcinės sveikatos klinikas kaimyninėse valstijose ar šalyse, gresia didesnis pavojus patirti nesaugias ir gyvybei pavojingas procedūras ir būti priverstoms prieš savo valią išnešioti vaisių visą nėštumą, o tai yra žmogaus teisių pažeidimas ir smurto dėl lyties forma (19); |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad Atstovų rūmuose buvo priimtas Moterų sveikatos ir apsaugos akto (WHPA) federalinis teisės aktas, kuriuo siekiama apsaugoti teisę į abortų paslaugas visose JAV, tačiau labai apgailestauja dėl to, kad Senatas jam nepritarė; ragina JAV vyriausybę ir (arba) kitas atitinkamas JAV valdžios institucijas gerbti, vykdyti ir ginti moterų ir mergaičių žmogaus teises, įskaitant jų teises į gyvybę, privatumą, sveikatą ir lygybę, ir nediskriminavimą, taip pat jų laisvę nuo diskriminacijos, smurto ir kankinimų ar žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio, sukuriant ir remiant federalines teisines apsaugos priemones, kad visos moterys ir mergaitės galėtų naudotis saugiomis, teisėtomis ir kokybiškomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis, įskaitant abortus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina prezidentą Joe Bideną ir jo administraciją dėti daugiau pastangų ir toliau remti abortų teises, taip pat ragina jį užtikrinti galimybę naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis; ragina JAV vyriausybę dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad abortai ir kontracepcija būtų integruojami teikiant pagal amžių tinkamą ir išsamią lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių informaciją, švietimą ir paslaugas ir kad jie būtų prieinami visiems; palankiai vertina tai, kad JAV vėl skyrė finansavimą JT lytinės ir reprodukcinės sveikatos agentūrai UNFPA ir ragina JAV vyriausybę ir (arba) kitas atitinkamas JAV valdžios institucijas toliau remti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir tai daryti JT ir kituose daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina JAV vyriausybę ir (arba) kitas atitinkamas JAV valdžios institucijas užtikrinti tinkamą federalinę, konstitucinę ir įstatyminę teisės nutraukti nėštumą apsaugą ir taip pat primygtinai ragina JAV vyriausybę visiškai panaikinti abortų kriminalizavimą, o tam reikia ne tik nutraukti moterų ir mergaičių bei kitų nėščiųjų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir kitų asmenų, padedančių teikti abortų paslaugas, baudžiamąjį persekiojimą, bet ir pašalinti abortus iš valstijų baudžiamosios teisės statutų ir panaikinti visus kitus baudžiamuosius įstatymus, politiką ir praktiką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | griežtai ragina JAV vyriausybę ir (arba) kitas atitinkamas JAV valdžios institucijas taip pat pašalinti visas abortų paslaugų teikimo kliūtis, įskaitant trečiųjų šalių sutikimą arba pranešimą, privalomus laukimo laikotarpius ir teisėjų arba medikų kolegijų leidimą, ir užtikrinti galimybę laiku gauti abortų paslaugas visoje šalyje; ragina JAV vyriausybę užtikrinti, kad paslauga būtų teikiama nediskriminuojant, apsaugant nuo priekabiavimo, prievartos, baimės ar bauginimo, deramai gerbiant moterų privatumą ir konfidencialumą, taip pat užtikrinant tinkamą sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų apsaugą ir pagarbą jiems; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina JAV vyriausybę ir (arba) kitas atitinkamas JAV valdžios institucijas reglamentuoti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų atsisakymą teikti teisėtų abortų paslaugas, be kita ko, remiantis vidinių įsitikinimų išlyga, taip, kad moterims nebūtų užkirstas kelias pasidaryti abortą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | yra susirūpinęs dėl asmenų, siekiančių gauti abortų paslaugas, duomenų rinkimo ir netinkamo naudojimo; ragina JAV vyriausybę užtikrinti, kad duomenų apsaugos įstatymai ir politika atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus, ir garantuoti, kad tvarkant neskelbtiną asmens informaciją, pavyzdžiui, su sveikata susijusius duomenis ir informaciją, būtų gerbiamos asmenų teisės ir būtų vadovaujamasi laisvu, konkrečiu, informuotu ir aiškiu jų sutikimu rinkti ir tvarkyti asmens duomenis; ragina skaitmeninio duomenų platinimo tarnybas užtikrinti, kad visose taikomosiose programose būtų laikomasi duomenų naudojimą ir apsaugą reglamentuojančių teisės aktų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta NVO, kaip paslaugų teikėjų ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių gynėjų, vaidmenį JAV ir skatina jas tęsti savo darbą; patvirtina, kad šioms NVO reikia tinkamo finansavimo, kad jos galėtų veikti; pabrėžia, kad šių NVO teikiamos paslaugos atitinka moterų ir mergaičių poreikius ir žmogaus teises; pabrėžia, kad jų darbas negali pakeisti valstybės pareigos užtikrinti galimybę naudotis viešomis, teisėtomis ir saugiomis abortų paslaugomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina JAV vyriausybę imtis būtinų priemonių socialinei paramai užtikrinti, visų pirma vienišų motinų namų ūkių ir paauglių nėštumo atvejais, įskaitant visuotinę vaikų priežiūrą ir sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina JAV vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti visas likusias (20) JT ir regionines žmogaus teisių konvencijas ir protokolus, įskaitant 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra labai susirūpinęs dėl galimų pasekmių moterų teisėms visame pasaulyje, jei JAV Aukščiausiasis Teismas panaikintų Sprendimą Roe prieš Wade; yra labai susirūpinęs dėl galimo atgrasomojo poveikio nustatant prioritetus ir finansuojant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas, kurios jau buvo masiškai nustotos teikti ir nepakankamai finansuojamos tiek JAV, tiek visame pasaulyje; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad šalyse, kurios labai priklauso nuo JAV pagalbos visuomenės sveikatos programoms, jo panaikinimas galėtų turėti įtakos tų šalių vyriausybių įsipareigojimui užtikrinti abortus ir kitas reprodukcines teises; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina pastarojo meto teigiamus pokyčius abortų teisių srityje Argentinoje, Meksikoje, Ekvadore, Kolumbijoje ir Čilėje, kurie Pietų Amerikoje daro svarbius žingsnius į priekį moterų teisių srityje, taip pat kitose pasaulio šalyse, kaip antai Angoloje, Indijoje, Kenijoje, Naujojoje Zelandijoje, Šiaurės Airijoje, Pietų Korėjoje ir Tailande; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti moterų ir mergaičių dalyvavimą formuluojant įstatymus ir politikos priemones, kurios daro joms poveikį ir yra susijusios su jų žmogaus teisėmis, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, visų pirma abortų paslaugomis, ir kaip svarbu, kad joms būtų užtikrintas teisingumas ir teisių gynimas, kai pažeidžiamos jų teisės; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad trūksta galimybių naudotis kontracepcijos priemonėmis ir kad esama nepatenkintų poreikių (21); pabrėžia, kad moterims tenka neproporcinga atsakomybė už kontracepciją, kuri turėtų būti taikoma ir vyrams; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtina kurti ir propaguoti vyrams skirtus kontraceptikus, kad būtų sumažintas neplanuotų nėštumų skaičius; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama kovai su seksualiniu smurtu, visapusiškam, pagal amžių tinkamam ir įrodymais grindžiamam seksualumo ir santykių švietimui visiems, įvairiems kokybiškiems, prieinamiems, saugiems, įperkamiems ir, kai tinkama, nemokamiems kontracepcijos metodams ir priemonėms, šeimos planavimo konsultacijoms, taip pat sveikatos priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES ir valstybes nares teikti visą įmanomą paramą, įskaitant finansinę paramą, JAV įsikūrusioms pilietinės visuomenės organizacijoms, ginančioms, propaguojančioms ir užtikrinančioms lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises šalyje, tokiu būdu reiškiant nekintamą įsipareigojimą gerbti šias teises; taip pat ragina valstybes nares suteikti saugų prieglobstį visiems medicinos darbuotojams, kuriems dėl jų teisėto darbo teikiant abortų paslaugas gali kilti teisinio persekiojimo ar kitokio priekabiavimo pavojus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir visas ES valstybes nares naudoti visas turimas priemones, kad sustiprintų savo veiksmus, kuriais siekiama kovoti su regresu moterų teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, be kita ko, kompensuojant bet kokį galimą JAV finansavimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje sumažinimą pasauliniu mastu ir tvirtai propaguojant ir teikiant pirmenybę visuotinei saugių ir teisėtų abortų ir kitų lytinės ir reprodukcinės sveikatos teisių prieinamumui jų išorės santykiuose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prašo ES ir jos valstybių narių paraginti JAV vyriausybę nustatyti federalinę teisinę apsaugą teisei į abortus ir iškelti šiuos žmogaus teisių klausimus jų santykiuose su JAV visais lygmenimis ir visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, atkreipiant dėmesį į tai, kad jie yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; taip pat ragina ES delegaciją JAV, bendradarbiaujant su atitinkamomis JAV valdžios institucijomis ir vietoje įgyvendinant LLVP III, teikti pirmenybę lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES ir jos valstybes nares tvirtai remti visų asmenų lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, be kita ko, skatinant griežtesnę teisinę apsaugą ES viduje ir šalinant kliūtis naudotis šiomis teisėmis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES ir jos valstybes nares įtraukti teisę į abortus į Chartiją; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas visame pasaulyje aktyviai bendrauti su žmogaus teisių gynėjais, dirbančiais lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, ir juos ginti, visų pirma šalyse, kuriose taikomi teisės į abortus ir galimybės juos atlikti apribojimai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją / Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisėms ir Komisijos narį, atsakingą už lyčių lygybę, tuo atveju, jei Sprendimas Roe prieš Wade būtų panaikintas, apsvarstyti galimybę, bendraujant su JAV pareigūnais, pasmerkti šį moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir jų teisės į sveikatos priežiūrą pažeidimą, taip pat teisinį netikrumą, kurį tai sukels; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad pagal Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (angl. ICPD) veiksmų programą turi būti saugoma visų asmenų teisė į kūno neliečiamumą ir teisė savarankiškai priimti su juo susijusius sprendimus bei užtikrinama galimybė gauti pagrindines paslaugas, kuriomis faktiškai įgyvendinamos šios teisės; pabrėžia, kad galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių ir kad valstybė privalo teikti ir užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugas visiems; ragina laikytis visapusiško visuotinio požiūrio nustatant pagrindinių lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų rinkinį, įskaitant priemones, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią nesaugiems ir slaptiems abortams ir jų vengti, taip pat priežiūros paslaugų po abortų teikimą; šis rinkinys turėtų būti integruotas į visuotinės sveikatos apsaugos strategijas, politiką ir programas; apgailestauja dėl to, kad sveikatos priežiūros paslaugos nėra prieinamos visiems JAV gyventojams; primena, kad skurdas yra glaudžiai susijęs su priverstiniu ir prievartiniu nėštumo tęsimu ir su saugaus bei teisėto aborto galimybės nebuvimu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | dar kartą patvirtina, kad abortas visada turi būti savanoriškas sprendimas, pagrįstas asmens prašymu ir priimtas laisva valia, laikantis medicinos standartų ir atsižvelgiant į buvimą, prieinamumą, įperkamumą ir saugą, remiantis PSO gairėmis; ragina valstybes nares užtikrinti visuotinę galimybę naudotis saugių ir teisėtų abortų paslaugomis ir gerbti teisę į laisvę, privatumą ir geriausią įmanomą sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai ragina valstybes nares dekriminalizuoti abortus ir pašalinti kliūtis saugiems ir teisėtiems abortams bei galimybei naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis bei su tokiomis kliūtimis kovoti; ragina valstybes nares nediskriminuojant užtikrinti galimybę naudotis saugiomis, teisėtomis ir nemokamomis abortų paslaugomis, sveikatos priežiūros paslaugomis prieš gimdymą ir pagimdžius, savanorišku šeimos planavimu, kontracepcija, jaunimui palankiomis paslaugomis, taip pat ŽIV prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos paslaugomis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smerkia tai, kad moterys negali pasinaudoti abortų paslaugomis dėl kai kuriose valstybėse narėse įprastos praktikos, pagal kurią praktikuojantiems gydytojams, o kai kuriais atvejais – visoms medicinos įstaigoms leidžiama atsisakyti teikti sveikatos priežiūros paslaugas remiantis vidinių įsitikinimų išlyga, dėl kurios nutraukti nėštumą nesutinkama dėl religijos ar vidinių įsitikimų ir kuri kelia pavojų moterų gyvybei ir teisėms; pažymi, kad ši išlyga taip pat dažnai taikoma tokiais atvejais, kai vėlavimas gali kelti pavojų paciento gyvybei ar sveikatai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina Komisiją visapusiškai naudotis savo kompetencija sveikatos politikos srityje ir remti valstybių narių pastangas užtikrinant visuotinį lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių prieinamumą pagal 2021–2027 m. Sąjungos programą „ES – sveikatos labui“, skatinant informavimą ir švietimą sveikatos klausimais, stiprinant nacionalines sveikatos sistemas ir didinant sveikatos priežiūros standartų konvergenciją, kad būtų sumažinti sveikatos priežiūros skirtumai valstybėse narėse ir tarp jų, ir sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje; ragina valstybes nares daryti pažangą siekiant visuotinio sveikatos draudimo, kurio esminis elementas būtų lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir jo administracijai, JAV Kongresui ir JAV Aukščiausiajam Teismui. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.politico.com/news/2022/05/02/supreme-court-abortion-draft-opinion-00029473

(2)  OL C 132, 2022 3 24, p. 189.

(3)  OL C 81, 2022 2 18, p. 43.

(4)  OL C 205, 2022 5 20, p. 44.

(5)  OL C 449, 2020 12 23, p. 102.

(6)  OL C 465, 2021 11 17, p. 160.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0206.

(8)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(9)  UNFPA ataskaita dėl pasaulio gyventojų padėties „Matyti nematomą. Būtinybė imtis veiksmų per nesprendžiamą neplanuoto nėštumo krizę“, 2022 m. kovo mėn.

(10)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(11)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

(12)  2016 m. gruodžio 6 d. JT vaiko teisių komiteto bendroji pastaba Nr. 20 dėl vaiko teisių įgyvendinimo paauglystėje, 60 punktas.

(13)  https://www.vice.com/en/article/m7vzjb/location-data-abortion-clinics-safegraph-planned-parenthood

(14)  https://reproductiverights.org/maps/worlds-abortion-laws/

(15)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

(16)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.htmll

(17)  https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ohchr.org%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2FHRBodies%2FHRC%2FRegularSessions%2FSession35%2FDocuments%2FA_HRC_35_23_AUV.docx&wdOrigin=BROWSELINK

(18)  https://www.ohchr.org/en/statements/2021/09/united-states-un-experts-denounce-further-attacks-against-right-safe-abortion

(19)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/ INFO_Abortion_WEB.pdf

(20)  Be kita ko, įskaitant Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims fakultatyvinį protokolą (1999 m.), Amerikos žmogaus teisių konvenciją (1969 m.), Amerikos žmogaus teisių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje konvencijos papildomą protokolą (1988 m.), Amerikos žmogaus teisių konvencijos protokolą dėl mirties bausmės panaikinimo (1990 m.), Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto pirmąjį ir antrąjį fakultatyvinius protokolus (atitinkamai 1966 m. ir 1989 m.), Tarptautinį ekonominių socialinių ir kultūrinių teisių paktą (1966 m.), Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvinį protokolą (2008 m.), Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą fakultatyvinį protokolą (2002 m.), JT vaiko teisių konvenciją (1989 m.), Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl pranešimų teikimo ir nagrinėjimo procedūros (2011 m.), Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (1990 m.), Konvenciją dėl pabėgėlių statuso (1951 m.), Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo (2006 m.), Konvenciją dėl neįgaliųjų teisių (2006 m.) ir Konvencijos dėl neįgaliųjų teisių fakultatyvinį protokolą (2006 m.).

(21)  UNFPA ataskaita dėl pasaulio gyventojų padėties „Matyti nematomą. Būtinybė imtis veiksmų per nesprendžiamą neplanuoto nėštumo krizę“, 2022 m. kovo 30 d.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/130

---

P9_TA(2022)0244

Raginimas sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti (2022/2705(RSP))

(2022/C 493/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencija) rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencija) rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2) ir 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2) ir 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dabartinė Sutarčių redakcija įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d. ir kadangi nuo to laiko Europos Sąjunga susidūrė su keliomis krizėmis ir precedento neturinčiais sunkumais; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinė Sutarčių redakcija įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d. ir kadangi nuo to laiko Europos Sąjunga susidūrė su keliomis krizėmis ir precedento neturinčiais sunkumais;

| B. | kadangi 2022 m. gegužės 9 d. Konferencija baigė savo darbą ir pateikė savo išvadas, į kurias įtraukti 49 pasiūlymai ir 326 priemonės; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2022 m. gegužės 9 d. Konferencija baigė savo darbą ir pateikė savo išvadas, į kurias įtraukti 49 pasiūlymai ir 326 priemonės;

| C. | kadangi, be pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikia pradėti institucinių reformų procesą, siekiant įgyvendinti šio piliečių dalyvavimo proceso rekomendacijas ir pateisinti lūkesčius; |
| --- | --- |

C.

kadangi, be pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reikia pradėti institucinių reformų procesą, siekiant įgyvendinti šio piliečių dalyvavimo proceso rekomendacijas ir pateisinti lūkesčius;

| D. | kadangi naujos politikos kryptys ir, kai kuriais atvejais, Sutarčių pakeitimai yra būtini ne kaip priemonė, o visų ES piliečių labui, nes jais siekiama pertvarkyti ES taip, kad padidėtų jos gebėjimas veikti, taip pat jos demokratinis legitimumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

D.

kadangi naujos politikos kryptys ir, kai kuriais atvejais, Sutarčių pakeitimai yra būtini ne kaip priemonė, o visų ES piliečių labui, nes jais siekiama pertvarkyti ES taip, kad padidėtų jos gebėjimas veikti, taip pat jos demokratinis legitimumas ir atskaitomybė;

| 1. | palankiai vertina 2022 m. gegužės 9 d. Konferencijos išvadas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Konferencijos steigimo dokumentą Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija įsipareigojo imtis veiksmingų tolesnių veiksmų, susijusių su Konferencijos išvadomis, neviršydami savo kompetencijos ir laikydamiesi Sutarčių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad dėl kai kurių Konferencijos pasiūlymų reikia iš dalies pakeisti Sutartis ir kad Parlamento Konstitucinių reikalų komitetas atitinkamai turi parengti pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad ypač po pastarųjų krizių reikia skubiai iš dalies pakeisti Sutartis siekiant užtikrinti, kad Sąjunga turėtų kompetenciją imtis veiksmingesnių veiksmų būsimų krizių metu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dėl šių priežasčių pagal įprastą peržiūros procedūrą, nustatytą ES sutarties 48 straipsnyje, teikia Tarybai šiuos pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų, be kita ko:






  — | padidinti Sąjungos gebėjimą veikti reformuojant balsavimo procedūras, įskaitant galimybę priimti sprendimus Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, o ne vienbalsiai atitinkamose srityse, pavyzdžiui, priimant sankcijas ir vadinamąsias nuostatas dėl pereigos, taip pat ekstremaliosios situacijos atveju; |
| --- | --- | --- |

5.

—

padidinti Sąjungos gebėjimą veikti reformuojant balsavimo procedūras, įskaitant galimybę priimti sprendimus Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, o ne vienbalsiai atitinkamose srityse, pavyzdžiui, priimant sankcijas ir vadinamąsias nuostatas dėl pereigos, taip pat ekstremaliosios situacijos atveju;

| — | pritaikyti Sutartimis Sąjungai suteiktą kompetenciją, ypač sveikatos ir tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energija pagal tarptautinius klimato kaitos švelninimo susitarimus grindžiamos energetikos sąjungos kūrimo užbaigimo, gynybos ir socialinės bei ekonominės politikos srityse; užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintas Europos socialinių teisių ramstis ir į SESV 9 straipsnį įtraukti socialinę pažangą ir jį susieti su prie Sutarčių pridedamu protokolu dėl socialinės pažangos; remti ES ekonomikos konkurencingumo ir atsparumo stiprinimą, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir konkurencingumo patikroms, taip pat skatinti į ateitį orientuotas investicijas, kuriomis skiriamas dėmesys teisingai, žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms; |
| --- | --- |

—

pritaikyti Sutartimis Sąjungai suteiktą kompetenciją, ypač sveikatos ir tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energija pagal tarptautinius klimato kaitos švelninimo susitarimus grindžiamos energetikos sąjungos kūrimo užbaigimo, gynybos ir socialinės bei ekonominės politikos srityse; užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintas Europos socialinių teisių ramstis ir į SESV 9 straipsnį įtraukti socialinę pažangą ir jį susieti su prie Sutarčių pridedamu protokolu dėl socialinės pažangos; remti ES ekonomikos konkurencingumo ir atsparumo stiprinimą, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir konkurencingumo patikroms, taip pat skatinti į ateitį orientuotas investicijas, kuriomis skiriamas dėmesys teisingai, žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms;

| — | suteikti Parlamentui visas bendro sprendimo dėl ES biudžeto teises ir teisę inicijuoti, iš dalies keisti ar panaikinti teisės aktus; |
| --- | --- |

—

suteikti Parlamentui visas bendro sprendimo dėl ES biudžeto teises ir teisę inicijuoti, iš dalies keisti ar panaikinti teisės aktus;

| — | sugriežtinti vertybių, kuriomis grindžiama ES, apsaugos procedūrą ir patikslinti pagrindinių vertybių pažeidimų nustatymą ir pasekmes už tai (ES sutarties 7 straipsnis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija); |
| --- | --- |

—

sugriežtinti vertybių, kuriomis grindžiama ES, apsaugos procedūrą ir patikslinti pagrindinių vertybių pažeidimų nustatymą ir pasekmes už tai (ES sutarties 7 straipsnis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija);

| 6. | konkrečiau siūlo iš dalies pakeisti šiuos Sutarties straipsnius:






  — | ES sutarties 29 straipsnį

  „Taryba priima sprendimus, kuriais išreiškiamas Sąjungos požiūris į tam tikrą geografinio arba teminio pobūdžio reikalą.
  Kai sprendime numatoma iš dalies arba visiškai nutraukti ar apriboti ekonominius ir finansinius santykius su viena ar daugiau trečiųjų šalių, Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionalinė politika atitiktų Sąjungos pozicijas.“ |
| --- | --- | --- |

6.

—

ES sutarties 29 straipsnį

„Taryba priima sprendimus, kuriais išreiškiamas Sąjungos požiūris į tam tikrą geografinio arba teminio pobūdžio reikalą.
  Kai sprendime numatoma iš dalies arba visiškai nutraukti ar apriboti ekonominius ir finansinius santykius su viena ar daugiau trečiųjų šalių, Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionalinė politika atitiktų Sąjungos pozicijas.“

| — | ES sutarties 48 straipsnio 7 dalies ketvirtą pastraipą

  „Europos Vadovų Taryba, gavusi Europos Parlamento savo narių dauguma patvirtintą pritarimą, šiuos sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma
  , kaip apibrėžta Sutarties
  dėl Europos
  Sąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalies b punkte
  .“ |
| --- | --- |

—

ES sutarties 48 straipsnio 7 dalies ketvirtą pastraipą

„Europos Vadovų Taryba, gavusi Europos Parlamento savo narių dauguma patvirtintą pritarimą, šiuos sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma
  , kaip apibrėžta Sutarties
  dėl Europos
  Sąjungos veikimo 238 straipsnio 3 dalies b punkte
  .“

| 7. | ragina Tarybą pateikti šiuos pasiūlymus tiesiogiai Europos Vadovų Tarybai, kad ji juos išnagrinėtų ir galėtų sušaukti konventą, kurį sudarytų nacionalinių parlamentų, valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovų, Parlamento ir Komisijos atstovai; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą pateikti šiuos pasiūlymus tiesiogiai Europos Vadovų Tarybai, kad ji juos išnagrinėtų ir galėtų sušaukti konventą, kurį sudarytų nacionalinių parlamentų, valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovų, Parlamento ir Komisijos atstovai;

| 8. | mano, kad ES socialinių partnerių, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos regionų komiteto, ES pilietinės visuomenės ir šalių kandidačių atstovai turėtų būti pakviesti į konventą stebėtojų teisėmis; |
| --- | --- |

8.

mano, kad ES socialinių partnerių, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos regionų komiteto, ES pilietinės visuomenės ir šalių kandidačių atstovai turėtų būti pakviesti į konventą stebėtojų teisėmis;

| 9. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0141.

1

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

2

(3)  OL C 449, 2020 12 23, p. 90.

3

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/132

---

P9_TA(2022)0245

Nauja prekybos priemonė, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (2022/2611(RSP))

(2022/C 493/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 23 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 23 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant visuotinės teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant visuotinės teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo (COM(2022)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos rekomendacijas dėl ES įmonėms tenkančio išsamaus patikrinimo siekiant mažinti priverstinio darbo riziką jų veikloje ir tiekimo grandinėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos rekomendacijas dėl ES įmonėms tenkančio išsamaus patikrinimo siekiant mažinti priverstinio darbo riziką jų veikloje ir tiekimo grandinėse,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl priverstinio darbo ir uigūrų padėties Sindziango uigūrų autonominiame regione (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl priverčiamojo darbo bendrovės „Linglong“ fabrike ir aplinkos apsaugos protestų Serbijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl priverčiamojo darbo bendrovės „Linglong“ fabrike ir aplinkos apsaugos protestų Serbijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonėms tenkančios išsamaus patikrinimo prievolės ir įmonių atskaitomybės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonėms tenkančios išsamaus patikrinimo prievolės ir įmonių atskaitomybės (3),

| — | atsižvelgdamas į 1930 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo ir jos 2014 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1930 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo ir jos 2014 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. TDO konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. TDO konvenciją dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus,

| — | atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (O-000018/2022 – B9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (O-000018/2022 – B9-0015/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 1930 m. TDO konvencijoje dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) priverstinis ar privalomasis darbas apibrėžiamas kaip „bet koks darbas ar tarnyba, kurių buvo išreikalauta prievarta, grasinant nuobauda ir kurių asmuo nesutiko atlikti sava valia“; kadangi TDO naudoja 11 rodiklių priverstinio ar privalomojo darbo naudojimui nustatyti; kadangi šie rodikliai yra: pasinaudojimas asmens pažeidžiamumu, apgaulė, judėjimo suvaržymas, izoliacija, fizinis ir seksualinis smurtas, bauginimas ir grasinimai, tapatybės dokumentų paėmimas, darbo užmokesčio užlaikymas, vergavimas už skolas, išnaudojamosios darbo ir gyvenimo sąlygos ir pertekliniai viršvalandžiai; kadangi kartais priverstinio darbo buvimui nustatyti reikia daugiau nei vieno iš išvardytų rodiklių; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1930 m. TDO konvencijoje dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) priverstinis ar privalomasis darbas apibrėžiamas kaip „bet koks darbas ar tarnyba, kurių buvo išreikalauta prievarta, grasinant nuobauda ir kurių asmuo nesutiko atlikti sava valia“; kadangi TDO naudoja 11 rodiklių priverstinio ar privalomojo darbo naudojimui nustatyti; kadangi šie rodikliai yra: pasinaudojimas asmens pažeidžiamumu, apgaulė, judėjimo suvaržymas, izoliacija, fizinis ir seksualinis smurtas, bauginimas ir grasinimai, tapatybės dokumentų paėmimas, darbo užmokesčio užlaikymas, vergavimas už skolas, išnaudojamosios darbo ir gyvenimo sąlygos ir pertekliniai viršvalandžiai; kadangi kartais priverstinio darbo buvimui nustatyti reikia daugiau nei vieno iš išvardytų rodiklių;

| B. | kadangi TDO apskaičiavo, kad šiuo metu 25 mln. žmonių visame pasaulyje dirba priverstinio darbo sąlygomis, iš jų 20,8 mln. tokį darbą dirba verčiami privačių subjektų, o 4,1 mln. – verčiami valstybės; kadangi moterys ir mergaitės sudaro 61 proc. priverstinį darbą dirbančių asmenų; kadangi darbuotojams migrantams ypač dažnai kyla priverstinio darbo pavojus; kadangi dėl COVID-19 pandemijos ši padėtis pablogėjo; |
| --- | --- |

B.

kadangi TDO apskaičiavo, kad šiuo metu 25 mln. žmonių visame pasaulyje dirba priverstinio darbo sąlygomis, iš jų 20,8 mln. tokį darbą dirba verčiami privačių subjektų, o 4,1 mln. – verčiami valstybės; kadangi moterys ir mergaitės sudaro 61 proc. priverstinį darbą dirbančių asmenų; kadangi darbuotojams migrantams ypač dažnai kyla priverstinio darbo pavojus; kadangi dėl COVID-19 pandemijos ši padėtis pablogėjo;

| C. | kadangi, remiantis naujausiu pasauliniu TDO vertinimu, 2020 m. pradžioje visame pasaulyje 160 mln. vaikų, t. y. beveik 1 iš 10 visų pasaulio vaikų, turėjo verstis vaikų darbu; kadangi 79 mln. vaikų – beveik pusė visų dirbančių vaikų – dirba nepriimtiną vaikų darbą, pavojingomis darbo sąlygomis, kurios tiesiogiai kelia pavojų jų sveikatai, saugai ir moraliniam vystymuisi; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis naujausiu pasauliniu TDO vertinimu, 2020 m. pradžioje visame pasaulyje 160 mln. vaikų, t. y. beveik 1 iš 10 visų pasaulio vaikų, turėjo verstis vaikų darbu; kadangi 79 mln. vaikų – beveik pusė visų dirbančių vaikų – dirba nepriimtiną vaikų darbą, pavojingomis darbo sąlygomis, kurios tiesiogiai kelia pavojų jų sveikatai, saugai ir moraliniam vystymuisi;

| D. | kadangi moksliniai tyrimai parodė, kad priverstinis darbas stabdo darnų vystymąsi ir daro neigiamą poveikį iš kartos į kartą perduodamam skurdui, nelygybei ir valdymui, taip pat skatina korupciją ir neteisėtus finansinius srautus; |
| --- | --- |

D.

kadangi moksliniai tyrimai parodė, kad priverstinis darbas stabdo darnų vystymąsi ir daro neigiamą poveikį iš kartos į kartą perduodamam skurdui, nelygybei ir valdymui, taip pat skatina korupciją ir neteisėtus finansinius srautus;

| E. | kadangi ES ekonomika pasaulinėmis tiekimo grandinėmis yra susieta su milijonais darbuotojų visame pasaulyje; kadangi ES vartotojai nori būti tikri, kad jų perkamos prekės pagamintos tvariu ir sąžiningu būdu, užtikrinant deramo darbo sąlygas prekes gaminantiems asmenims; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ekonomika pasaulinėmis tiekimo grandinėmis yra susieta su milijonais darbuotojų visame pasaulyje; kadangi ES vartotojai nori būti tikri, kad jų perkamos prekės pagamintos tvariu ir sąžiningu būdu, užtikrinant deramo darbo sąlygas prekes gaminantiems asmenims;

| F. | kadangi priverstinis darbas yra neįkainotas išorės veiksnys, kuris stabdo inovacijas ir našumą ir jį remiančioms įmonėms bei vyriausybėms suteikia nesąžiningą konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi priverstinis darbas yra neįkainotas išorės veiksnys, kuris stabdo inovacijas ir našumą ir jį remiančioms įmonėms bei vyriausybėms suteikia nesąžiningą konkurencinį pranašumą;

| G. | kadangi Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen savo 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį patvirtino, kad Komisija pasiūlys ES rinkoje uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen savo 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį patvirtino, kad Komisija pasiūlys ES rinkoje uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą;

| H. | kadangi savo pasiūlyme dėl Įmonių išsamaus patikrinimo tvarumo srityje direktyvos Komisija nustato išsamaus patikrinimo prievoles didelėms įmonėms, viršijančioms tam tikrą ribą, ir tam tikroms kitoms įmonėms, veikiančioms ypač jautriuose sektoriuose, siekiant nustatyti faktinį ir galimą neigiamą poveikį žmogaus teisėms, įskaitant darbuotojų teises, ir aplinkai pasaulinėse tiekimo grandinėse, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti ir už jį atsiskaityti; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo pasiūlyme dėl Įmonių išsamaus patikrinimo tvarumo srityje direktyvos Komisija nustato išsamaus patikrinimo prievoles didelėms įmonėms, viršijančioms tam tikrą ribą, ir tam tikroms kitoms įmonėms, veikiančioms ypač jautriuose sektoriuose, siekiant nustatyti faktinį ir galimą neigiamą poveikį žmogaus teisėms, įskaitant darbuotojų teises, ir aplinkai pasaulinėse tiekimo grandinėse, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti ir už jį atsiskaityti;

| I. | kadangi 2022 m. vasario 23 d. Komisijos komunikate dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant visuotinės teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo (COM(2022)0066) išdėstyti Komisijos planai parengti naują teisėkūros iniciatyvą, kuria bus draudžiama ES rinkai pateikti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą, įskaitant priverstinį vaikų darbą; kadangi ši iniciatyva apims tiek ES gaminamus, tiek importuojamus produktus, o kartu su nustatomu draudimu bus taikoma patikima, rizika grindžiama vykdymo užtikrinimo sistema; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2022 m. vasario 23 d. Komisijos komunikate dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant visuotinės teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo (COM(2022)0066) išdėstyti Komisijos planai parengti naują teisėkūros iniciatyvą, kuria bus draudžiama ES rinkai pateikti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą, įskaitant priverstinį vaikų darbą; kadangi ši iniciatyva apims tiek ES gaminamus, tiek importuojamus produktus, o kartu su nustatomu draudimu bus taikoma patikima, rizika grindžiama vykdymo užtikrinimo sistema;

| J. | kadangi priverstinis darbas – tai sudėtingas reiškinys ir priverstinio darbo produktų draudimo nepakaks norint panaikinti priverstinį darbą ir pašalinti jo pagrindines priežastis; kadangi, siekdama spręsti šią pasaulinę problemą, ES taip pat turėtų sutelkti dėmesį į dialogą su ES nepriklausančiomis šalimis, techninę pagalbą, gebėjimų stiprinimą ir informuotumo didinimą; kadangi ES taip pat turėtų aktyviai veikti daugiašaliu lygmeniu, kad rastų kolektyvinius sprendimus siekiant panaikinti priverstinį darbą; |
| --- | --- |

J.

kadangi priverstinis darbas – tai sudėtingas reiškinys ir priverstinio darbo produktų draudimo nepakaks norint panaikinti priverstinį darbą ir pašalinti jo pagrindines priežastis; kadangi, siekdama spręsti šią pasaulinę problemą, ES taip pat turėtų sutelkti dėmesį į dialogą su ES nepriklausančiomis šalimis, techninę pagalbą, gebėjimų stiprinimą ir informuotumo didinimą; kadangi ES taip pat turėtų aktyviai veikti daugiašaliu lygmeniu, kad rastų kolektyvinius sprendimus siekiant panaikinti priverstinį darbą;

| K. | kadangi kai kurios ES įmonės laikosi kelių savanoriškų ir sutampančių atsakingo verslo gairių rinkinių, tačiau jų taikymą dar reikia tobulinti; kadangi, siekdama spręsti šią problemą, ES jau yra nustačiusi privalomas išsamaus patikrinimo taisykles konkrečiuose sektoriuose, pvz., medienos ir vadinamųjų konflikto zonų naudingųjų iškasenų gavybos sektoriuose; |
| --- | --- |

K.

kadangi kai kurios ES įmonės laikosi kelių savanoriškų ir sutampančių atsakingo verslo gairių rinkinių, tačiau jų taikymą dar reikia tobulinti; kadangi, siekdama spręsti šią problemą, ES jau yra nustačiusi privalomas išsamaus patikrinimo taisykles konkrečiuose sektoriuose, pvz., medienos ir vadinamųjų konflikto zonų naudingųjų iškasenų gavybos sektoriuose;

| L. | kadangi tai, kaip veiksmingai bus neįtraukiami priverstinio darbo produktai, priklausys nuo keleto veiksnių: pasaulinės boikote dalyvaujančių sektorių paklausos procentinės dalies; eksportuojančių įmonių išlaidų ir galimybių, susijusių su prekybos srautų nukreipimu į kitas šalis, prekybos perskirstymu ar produktų transformavimu; tiekėjų įtakos rinkoje; priimančiosios šalies vyriausybės reagavimo į išorės spaudimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi tai, kaip veiksmingai bus neįtraukiami priverstinio darbo produktai, priklausys nuo keleto veiksnių: pasaulinės boikote dalyvaujančių sektorių paklausos procentinės dalies; eksportuojančių įmonių išlaidų ir galimybių, susijusių su prekybos srautų nukreipimu į kitas šalis, prekybos perskirstymu ar produktų transformavimu; tiekėjų įtakos rinkoje; priimančiosios šalies vyriausybės reagavimo į išorės spaudimą;

| M. | kadangi, siekiant išspręsti įvairias su priverstiniu darbu susijusias problemas, reikia derinti keletą priemonių; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekiant išspręsti įvairias su priverstiniu darbu susijusias problemas, reikia derinti keletą priemonių;

| N. | kadangi, siekiant laikytis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių, bet koks produkto neįtraukimas turi būti organizuojamas taip, kad nebūtų pažeisti laisvosios prekybos įsipareigojimai nediskriminuoti prekių pagal geografinę kilmę; kadangi Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XX straipsnyje numatytas teisinis pagrindas sprendimams dėl produkto neįtraukimo pagrįsti; kadangi bet koks toks neįtraukimas turi būti pagrįstas įrodymais ir atliekamas po konsultacijų su susijusiomis šalimis; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant laikytis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių, bet koks produkto neįtraukimas turi būti organizuojamas taip, kad nebūtų pažeisti laisvosios prekybos įsipareigojimai nediskriminuoti prekių pagal geografinę kilmę; kadangi Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XX straipsnyje numatytas teisinis pagrindas sprendimams dėl produkto neįtraukimo pagrįsti; kadangi bet koks toks neįtraukimas turi būti pagrįstas įrodymais ir atliekamas po konsultacijų su susijusiomis šalimis;

| O. | kadangi produktų, pagamintų naudojant priverstinį darbą, draudimo nustatymas yra Parlamento ir visos ES politinis prioritetas; |
| --- | --- |

O.

kadangi produktų, pagamintų naudojant priverstinį darbą, draudimo nustatymas yra Parlamento ir visos ES politinis prioritetas;

| 1. | ragina sukurti naują su PPO taisyklėmis suderinamą prekybos priemonę, kuri papildytų įmonių išsamaus patikrinimo tvarumo srityje taisykles, kuria būtų draudžiama importuoti ir eksportuoti produktus, pagamintus arba vežamus naudojant priverstinį darbą, ir kuri turėtų būti papildyta ES vidaus prekybos priemonėmis; pabrėžia, kad bet kokia būsima ES sistema turi būti proporcinga, nediskriminacinė ir veiksminga ir ja turi būti paisoma įsipareigojimo sukurti atvirą bei taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; pabrėžia, kad naujasis pasiūlymas galėtų būti grindžiamas geriausia šalių, kuriose taikomi panašūs teisės aktai, pvz., JAV ir Kanados, patirtimi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad nustatant, ar buvo naudojamas priverstinis darbas, turi būti remiamasi TDO priverstinio ar privalomojo darbo rodikliais, įskaitant jos rekomendacijas „Sunku nustatyti, dar sunkiau apskaičiuoti. Apžiūros rekomendacijos suaugusiųjų ir vaikų priverstiniam ar privalomajam darbui įvertinti“ (angl. Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children); |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad pagal naująją priemonę turėtų būti leidžiama uždrausti priverstinio darbo produktus iš konkrečios gamybos vietos, konkretaus importuotojo ar įmonės, konkretaus regiono valstybės remiamo priverstinio darbo atveju ir konkretaus transportavimo laivo ar laivyno; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad pagal naująją ES priemonę valdžios institucijos, savo iniciatyva arba veikdamos remdamosi gauta informacija, turėtų sulaikyti prekes prie ES sienos, jei mano, kad yra pakankamai įrodymų, jog šios prekės buvo pagamintos arba vežamos naudojant priverstinį darbą; pažymi, kad tuomet importuotojui, kurio prekės buvo sulaikytos, turėtų būti suteikta galimybė paneigti šį kaltinimą ir įrodyti, kad prekės nebuvo pagamintos ar vežamos naudojant priverstinį darbą, ir dėl to prekės gali būti išleistos; pabrėžia, kad priverstinio darbo nebuvimo įrodymai turi būti pagrįsti TDO standartais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad produktai turi būti konfiskuojami remiantis valdžios institucijų nustatytais faktais, pagrįstais pakankamais įrodymais, kad prekėms gaminti ar vežti buvo naudojamas priverstinis darbas, arba jei prekės atvežtos iš konkretaus regiono, kuriame valstybė dažnai verčia dirbti priverstinį darbą; pabrėžia, kad konfiskuotas krovinys išleidžiamas, jei įmonė gali įrodyti, kad nebuvo naudojamas priverstinis darbas arba kad jis buvo pertvarkytas ir daugiau nebenustatoma priverstinio darbo rodiklių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad kai kurios ES įmonės jau deda pastangas siekdamos užtikrinti, kad jų tiekimo grandinėse nebūtų vykdoma praktika, kuria pažeidžiamos žmogaus ir darbuotojų teisės; ragina Komisiją siūlyti įmonėms, ypač MVĮ, techninę ir kitokią tinkamą paramą, kad jos galėtų laikytis naujų taisyklių ir kad būtų išvengta nereikalingos naštos MVĮ; be to, ragina Komisiją įvertinti priemonės įgyvendinimą ir jos poveikį ES įmonėms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Komisijai, ypač už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam vyriausiajam pareigūnui, ir nacionalinėms valdžios institucijoms turi būti suteikti įgaliojimai pradėti tyrimus; pažymi, kad valdžios institucijos turėtų turėti galimybę veikti remdamosi suinteresuotųjų subjektų, NVO ar nukentėjusių darbuotojų pateikta informacija ir taikydamos oficialiai nustatytą bei saugią skundų pateikimo procedūrą, pvz., naudojantis viena bendra prieiga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal naująją ES priemonę būtų reikalaujama, kad, prieš panaikinant importo apribojimus, atsakingos įmonės ištaisytų žalą nukentėjusiems darbuotojams; ragina vykdyti ištaisymo ir taisomųjų veiksmų stebėseną bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir profesines sąjungas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad ES lygmeniu reikėtų sukurti koordinavimo sistemą, kuria būtų remiamos valstybių narių muitinės ir užtikrinamas visų pradėtų procedūrų skaidrumas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad valdžios institucijos gali prašyti įmonių atskleisti atitinkamą informaciją, susijusią su patronuojamosiomis įmonėmis, tiekėjais, subtiekėjais, rangovais ir verslo partneriais tiekimo grandinėje, tinkamai atsižvelgiant į konfidencialią verslo informaciją; šiuo tikslu ragina Komisiją parengti rekomendacijas, kurios padėtų įmonėms sukurti tiekimo grandinės žemėlapio sudarymo procesą, kad būtų galima nustatyti svarbią informaciją; pabrėžia, kad vieša duomenų bazė, kurioje būtų kaupiama informacija apie atskirus tiekėjus, jų keliamą riziką arba, priešingai, deramo darbo įrodymus, galėtų sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina sudaryti ir tvarkyti viešą subjektų, regionų ir produktų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su panašiai mąstančiais partneriais siekiant visame pasaulyje panaikinti priverstinį darbą ir užtikrinti, kad nebūtų prekiaujama prekėmis, pagamintomis naudojant priverstinį darbą; pažymi, kad reikia dėti bendras pastangas siekiant užtikrinti, kad draudimas nebūtų apeinamas ir kad prekės, kurios, kaip įtariama, pagamintos naudojant priverstinį darbą, nebūtų nukreipiamos kitu maršrutu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | laikosi nuomonės, kad, norėdama užtikrinti pokyčius pasaulio mastu, ES turėtų glaudžiai bendradarbiauti su savo partneriais ir vykdyti bendrus veiksmus bei tyrimus; ragina ES delegacijas aktyviai bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis valstybėmis ir suinteresuotaisiais subjektais klausimais, susijusiais su naujais teisės aktais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad naujoji prekybos priemonė, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą, turėtų būti suderinta su kitomis galiojančiomis išsamaus patikrinimo iniciatyvomis ir žmogaus teisių bei darnumo nuostatomis ir jas papildyti; pažymi, kad į tai turėtų būti atsižvelgta persvarstant 15 punktų prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių veiksmų planą ir atitinkamuose ES laisvosios prekybos susitarimų PDV skyriuose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina naudoti viešąsias ir privačiąsias investicijas siekiant paveiktose tiekimo grandinėse sukurti papildomus gamybos pajėgumus be priverstinio darbo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 445, 2021 10 29, p. 114.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0511.

(3)  OL C 474, 2021 11 24, p. 11.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/136

---

P9_TA(2022)0235

ES užsienio, saugumo ir gynybos politika po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2022/2039(INI))

(2022/C 493/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) II, III ir V antraštines dalis ir preambulėje nustatytą įsipareigojimą vykdyti bendrą užsienio ir saugumo politiką, ypač į ES sutarties 10 straipsnio 1 ir 2 dalis, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 24 straipsnio 1 dalį, 26, 36, 41 straipsnius, 42 straipsnio 2, 3, 6 ir 7 dalis, 44, 45 ir 46 straipsnius ir Protokolą Nr. 10, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) II, III ir V antraštines dalis ir preambulėje nustatytą įsipareigojimą vykdyti bendrą užsienio ir saugumo politiką, ypač į ES sutarties 10 straipsnio 1 ir 2 dalis, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 24 straipsnio 1 dalį, 26, 36, 41 straipsnius, 42 straipsnio 2, 3, 6 ir 7 dalis, 44, 45 ir 46 straipsnius ir Protokolą Nr. 10,

| — | atsižvelgdamas į veiksmų planą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų planą „Saugumo ir gynybos strateginis kelrodis – Europos Sąjungai, kuri gina savo piliečius, vertybes bei interesus ir prisideda prie tarptautinės taikos ir saugumo“, kuriam Taryba pritarė 2022 m. kovo 21 d. ir kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. kovo 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. ES valstybių ir vyriausybių vadovų Versalio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. ES valstybių ir vyriausybių vadovų Versalio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“ (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“ (JOIN(2022)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. savo rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. savo rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. savo rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 17 d. savo rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Komisijos indėlis į Europos gynybą“ (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Komisijos indėlis į Europos gynybą“ (COM(2022)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 16 d. savo rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinis, teisinis ir institucinis poveikis. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 16 d. savo rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinis, teisinis ir institucinis poveikis. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 ir 24 d. Europos Parlamento vadovybės pareiškimus dėl Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 16 ir 24 d. Europos Parlamento vadovybės pareiškimus dėl Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės mėn. pranešimą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės mėn. pranešimą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Briuselyje vykusiame Šiaurės Atlanto Tarybos susitikime valstybių ir vyriausybių vadovų priimtą Briuselio aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Briuselyje vykusiame Šiaurės Atlanto Tarybos susitikime valstybių ir vyriausybių vadovų priimtą Briuselio aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. NATO generalinio sekretoriaus paskirtos svarstymų grupės analizę ir rekomendacijas „2030 m. NATO: vieningi naujojoje eroje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. NATO generalinio sekretoriaus paskirtos svarstymų grupės analizę ir rekomendacijas „2030 m. NATO: vieningi naujojoje eroje“,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. kovo 2 d. priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą, 2022 m. kovo 24 d. priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių ir 2022 m. balandžio 7 d. priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Žmogaus teisių taryboje teisių sustabdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2022 m. kovo 2 d. priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą, 2022 m. kovo 24 d. priimtą rezoliuciją dėl agresijos prieš Ukrainą humanitarinių padarinių ir 2022 m. balandžio 7 d. priimtą rezoliuciją dėl Rusijos Federacijos narystės Žmogaus teisių taryboje teisių sustabdymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (8), apimantį išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, kuris įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (8), apimantį išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, kuris įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į priimtus Tarybos sprendimus dėl ES ribojamųjų priemonių Rusijai dėl jos karo Ukrainoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į priimtus Tarybos sprendimus dėl ES ribojamųjų priemonių Rusijai dėl jos karo Ukrainoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (9) (ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (9) (ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0164/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0164/2022),

| A. | kadangi Rusijos Federacijos neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą, įvykusi po Rusijos invazijos į Gruziją 2008 m. ir kitų agresyvių veiksmų pasaulyje, yra akivaizdus tarptautinės teisės, JT Chartijos ir 1975 m. Helsinkio galutiniame akte, 1994 m. Budapešto memorandume bei 1990 m. lapkričio 21 d. Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos įtvirtintų principų pažeidimas ir kelia rimtą grėsmę Europos ir pasaulio saugumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusijos Federacijos neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą, įvykusi po Rusijos invazijos į Gruziją 2008 m. ir kitų agresyvių veiksmų pasaulyje, yra akivaizdus tarptautinės teisės, JT Chartijos ir 1975 m. Helsinkio galutiniame akte, 1994 m. Budapešto memorandume bei 1990 m. lapkričio 21 d. Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos įtvirtintų principų pažeidimas ir kelia rimtą grėsmę Europos ir pasaulio saugumui ir stabilumui;

| B. | kadangi Rusijos Federacija nevykdo 2022 m. kovo 16 d. priimto Tarptautinio Teisingumo Teismo nurodymo, kuriame Rusijos aiškiai reikalaujama nedelsiant sustabdyti savo karines operacijas ir užtikrinti, kad visos karinės ar nereguliarios ginkluotos formuotės, kurios gali būti vadovaujamos Rusijos ar jos remiamos, taip pat visos kitos organizacijos ir asmenys, galimai kontroliuojami Rusijos arba jos vadovaujami, nebesiimtų jokių veiksmų vykdydami šias karines operacijas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacija nevykdo 2022 m. kovo 16 d. priimto Tarptautinio Teisingumo Teismo nurodymo, kuriame Rusijos aiškiai reikalaujama nedelsiant sustabdyti savo karines operacijas ir užtikrinti, kad visos karinės ar nereguliarios ginkluotos formuotės, kurios gali būti vadovaujamos Rusijos ar jos remiamos, taip pat visos kitos organizacijos ir asmenys, galimai kontroliuojami Rusijos arba jos vadovaujami, nebesiimtų jokių veiksmų vykdydami šias karines operacijas;

| C. | kadangi Rusijos invazija į Ukrainą yra išpuolis prieš pačią Europos taikos tvarką ir taip kelia grėsmę pagrindams, kuriais remiantis buvo sukurta Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politika; kadangi dėl nuolatinių Rusijos mėginimų kurti nestabilumą Sąjungos kaimyninėse šalyse ir visame pasaulyje bei pažeisti ir priverstinai peržiūrėti Europos saugumo tvarką Sąjunga turi iš esmės ir ryžtingai didinti savo užsienio, saugumo ir gynybos politikos sanglaudą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijos invazija į Ukrainą yra išpuolis prieš pačią Europos taikos tvarką ir taip kelia grėsmę pagrindams, kuriais remiantis buvo sukurta Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politika; kadangi dėl nuolatinių Rusijos mėginimų kurti nestabilumą Sąjungos kaimyninėse šalyse ir visame pasaulyje bei pažeisti ir priverstinai peržiūrėti Europos saugumo tvarką Sąjunga turi iš esmės ir ryžtingai didinti savo užsienio, saugumo ir gynybos politikos sanglaudą ir veiksmingumą;

| D. | kadangi Rusijos Federacijos kare prieš Ukrainą nuo 2014 m. žuvo tūkstančiai Ukrainos gyventojų; kadangi tūkstančiai žmonių sužeista ir daugiau kaip dešimt milijonų žmonių buvo priversti palikti namus ar bėgti į kaimynines šalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rusijos Federacijos kare prieš Ukrainą nuo 2014 m. žuvo tūkstančiai Ukrainos gyventojų; kadangi tūkstančiai žmonių sužeista ir daugiau kaip dešimt milijonų žmonių buvo priversti palikti namus ar bėgti į kaimynines šalis;

| E. | kadangi Rusijos ginkluotosios pajėgos tyčia ir nesirinkdamos bombarduoja civilinę infrastruktūrą, be kita ko, namus ir slėptuves, vaikų darželius, mokyklas, ligonines, avarinių tarnybų ir priežiūros įstaigų patalpas, traukinių ir autobusų stotis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos ginkluotosios pajėgos tyčia ir nesirinkdamos bombarduoja civilinę infrastruktūrą, be kita ko, namus ir slėptuves, vaikų darželius, mokyklas, ligonines, avarinių tarnybų ir priežiūros įstaigų patalpas, traukinių ir autobusų stotis;

| F. | kadangi, kaip nurodė JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras, šie išpuoliai sukelia nepamatuojamas kančias žmonėms ir laikytini karo nusikaltimais bei nusikaltimais žmoniškumui; kadangi civilių kankinimai ir žudymai bei didėjantis pranešimų apie moterų ir vaikų patiriamą prekybą žmonėmis, seksualinį smurtą, išnaudojimą, išžaginimus ir prievartą skaičiaus rodo, kad vykdomi žiaurūs karo nusikaltimai, kuriuos reikia skubiai ištirti ir dokumentuoti, kad būtų galima nuteisti nusikaltėlius; kadangi vyksta tarptautinis Bučoje įvykdytų nusikaltimų tyrimas; kadangi invazija į Ukrainą gali būti laikoma agresijos nusikaltimu, kaip apibrėžta Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 8
  a
  straipsnyje, o Rusijos kariuomenės ir jos remiamų grupuočių įvykdyti žiaurumai atitinka 1948 m. JT konvencijoje pateiktą genocido apibrėžtį; kadangi atitinkamus sprendimus priimantys asmenys ir nusikaltėliai turi būti patraukti atsakomybėn pagal tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą; |
| --- | --- |

F.

kadangi, kaip nurodė JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras, šie išpuoliai sukelia nepamatuojamas kančias žmonėms ir laikytini karo nusikaltimais bei nusikaltimais žmoniškumui; kadangi civilių kankinimai ir žudymai bei didėjantis pranešimų apie moterų ir vaikų patiriamą prekybą žmonėmis, seksualinį smurtą, išnaudojimą, išžaginimus ir prievartą skaičiaus rodo, kad vykdomi žiaurūs karo nusikaltimai, kuriuos reikia skubiai ištirti ir dokumentuoti, kad būtų galima nuteisti nusikaltėlius; kadangi vyksta tarptautinis Bučoje įvykdytų nusikaltimų tyrimas; kadangi invazija į Ukrainą gali būti laikoma agresijos nusikaltimu, kaip apibrėžta Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 8
  a
  straipsnyje, o Rusijos kariuomenės ir jos remiamų grupuočių įvykdyti žiaurumai atitinka 1948 m. JT konvencijoje pateiktą genocido apibrėžtį; kadangi atitinkamus sprendimus priimantys asmenys ir nusikaltėliai turi būti patraukti atsakomybėn pagal tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą;

| G. | kadangi Rusijos invazija į Ukrainą sugrąžino karą į Europą ir mes, europiečiai, Europos Sąjungoje dabar privalome tvirtai pasiryžti ir apsaugoti bei ginti šią Sąjungą ir jos puoselėjamus vertybes ir principus, įskaitant teritorinio vientisumo, nacionalinio suvereniteto ir taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos principus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Rusijos invazija į Ukrainą sugrąžino karą į Europą ir mes, europiečiai, Europos Sąjungoje dabar privalome tvirtai pasiryžti ir apsaugoti bei ginti šią Sąjungą ir jos puoselėjamus vertybes ir principus, įskaitant teritorinio vientisumo, nacionalinio suvereniteto ir taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos principus;

| H. | kadangi negebėjimas tinkamai reaguoti į 2008 m. Rusijos įvykdytą agresiją, nukreiptą prieš Gruziją, ir 2014 m. įvykdytą agresiją, nukreiptą prieš Ukrainą, paskatino Rusiją toliau vykdyti agresyvias karines ir politines kampanijas, įskaitant plataus masto invaziją į Ukrainą, ir taip susilpninti bei pažeisti taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką ir stabilumą Europoje ir kitur; |
| --- | --- |

H.

kadangi negebėjimas tinkamai reaguoti į 2008 m. Rusijos įvykdytą agresiją, nukreiptą prieš Gruziją, ir 2014 m. įvykdytą agresiją, nukreiptą prieš Ukrainą, paskatino Rusiją toliau vykdyti agresyvias karines ir politines kampanijas, įskaitant plataus masto invaziją į Ukrainą, ir taip susilpninti bei pažeisti taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką ir stabilumą Europoje ir kitur;

| I. | kadangi strateginis laisvo pasaulio tikslas – padėti Ukrainai galiausiai nugalėti agresorę Rusiją ir atgauti tarptautiniu mastu pripažintos savo teritorijos kontrolę; |
| --- | --- |

I.

kadangi strateginis laisvo pasaulio tikslas – padėti Ukrainai galiausiai nugalėti agresorę Rusiją ir atgauti tarptautiniu mastu pripažintos savo teritorijos kontrolę;

| J. | kadangi agresyvus Rusijos Federacijos karas prieš Ukrainą ir jos išpuolis prieš Europos taikos tvarką vyksta kartu su didelėmis represijomis prieš pilietinę visuomenę ir politinę opoziciją Rusijoje, kuriomis siekiama užtikrinti vis labiau totalitarinio režimo išlikimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi agresyvus Rusijos Federacijos karas prieš Ukrainą ir jos išpuolis prieš Europos taikos tvarką vyksta kartu su didelėmis represijomis prieš pilietinę visuomenę ir politinę opoziciją Rusijoje, kuriomis siekiama užtikrinti vis labiau totalitarinio režimo išlikimą;

| K. | kadangi Europos gynimas visų pirma yra visų Europos demokratinių valstybių pareiga; kadangi šis įpareigojimas turi būti suderintas su atitinkamais finansinių ir karinių pajėgumų tikslais; kadangi Sąjunga yra pasiryžusi prisidėti prie kovos su Rusijos Federacijos mėginimais sunaikinti tarptautinio saugumo ir stabilumo pagrindus, be kita
  ko,
  glaudžiai bendradarbiaudama su NATO, kuri yra jos narių bendros gynybos pagrindas; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Suomija ir Švedija oficialiai pateikė paraiškas prisijungti prie NATO; kadangi svarbu, kad visos NATO sąjungininkės skubiai ratifikuotų Suomijos ir Švedijos prisijungimo protokolus; kadangi Turkija nenori patenkinti Suomijos ir Švedijos prašymų įstoti į NATO; kadangi ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis tebėra svarbi Europos saugumo struktūros dalis, pagal kurią teikiama parama ir apsauga visoms ES valstybėms narėms; kadangi Parlamentas reiškia nuoširdų dėkingumą už atnaujintą JAV pagalbą ir bendradarbiavimą teikiant apsaugą ir užtikrinant Europos teritorinę gynybą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos gynimas visų pirma yra visų Europos demokratinių valstybių pareiga; kadangi šis įpareigojimas turi būti suderintas su atitinkamais finansinių ir karinių pajėgumų tikslais; kadangi Sąjunga yra pasiryžusi prisidėti prie kovos su Rusijos Federacijos mėginimais sunaikinti tarptautinio saugumo ir stabilumo pagrindus, be kita
  ko,
  glaudžiai bendradarbiaudama su NATO, kuri yra jos narių bendros gynybos pagrindas; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Suomija ir Švedija oficialiai pateikė paraiškas prisijungti prie NATO; kadangi svarbu, kad visos NATO sąjungininkės skubiai ratifikuotų Suomijos ir Švedijos prisijungimo protokolus; kadangi Turkija nenori patenkinti Suomijos ir Švedijos prašymų įstoti į NATO; kadangi ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis tebėra svarbi Europos saugumo struktūros dalis, pagal kurią teikiama parama ir apsauga visoms ES valstybėms narėms; kadangi Parlamentas reiškia nuoširdų dėkingumą už atnaujintą JAV pagalbą ir bendradarbiavimą teikiant apsaugą ir užtikrinant Europos teritorinę gynybą;

| L. | kadangi Ukraina pagal JT Chartijos 51 straipsnį turi pagrindinę teisę į savigyną; kadangi Parlamentas žavisi ukrainiečių drąsa ginant savo šalį ir mūsų bendras laisvės ir demokratijos vertybes ir nepaliks jų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Ukraina pagal JT Chartijos 51 straipsnį turi pagrindinę teisę į savigyną; kadangi Parlamentas žavisi ukrainiečių drąsa ginant savo šalį ir mūsų bendras laisvės ir demokratijos vertybes ir nepaliks jų;

| M. | kadangi Parlamentas 2022 m. kovo 1 d. rezoliucijoje dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą paragino ES institucijas dėti pastangas siekiant suteikti Ukrainai ES šalies kandidatės statusą ir kol kas toliau dirbti siekiant jos integracijos į ES bendrąją rinką pagal ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Parlamentas 2022 m. kovo 1 d. rezoliucijoje dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą paragino ES institucijas dėti pastangas siekiant suteikti Ukrainai ES šalies kandidatės statusą ir kol kas toliau dirbti siekiant jos integracijos į ES bendrąją rinką pagal ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą;

| N. | kadangi pagal atnaujintus Europos Sąjungos patariamosios misijos (EUAM) Ukrainoje įgaliojimus ši misija užtikrins glaudų bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, Sąjungos agentūra Eurojustu, taip pat su valstybėmis narėmis, tiesiogiai remiančiomis tarptautinių nusikaltimų Ukrainoje tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal atnaujintus Europos Sąjungos patariamosios misijos (EUAM) Ukrainoje įgaliojimus ši misija užtikrins glaudų bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, Sąjungos agentūra Eurojustu, taip pat su valstybėmis narėmis, tiesiogiai remiančiomis tarptautinių nusikaltimų Ukrainoje tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos;

| O. | kadangi Parlamentas turėtų pradėti giliai analizuoti priežastis, dėl kurių Sąjunga, jos valstybės narės ir bendramintės tarptautinės bendruomenės partnerės nesugebėjo užkirsti kelio agresyviam Rusijos karui prieš Ukrainą, kuriuo pažeidžiama JT Chartija ir kuris yra išpuolis prieš esminius Europos taikos ir saugumo tvarkos, vertybių ir gerovės bei demokratinių pagrindų principus, taip pat reikia įvertinti patirtį, įgytą iš ankstesnių politikos Rusijos atžvilgiu klaidų, pradedant tuo, kad nebuvo užtikrintas visiškas 2008 m. rugpjūčio 12 d. ES tarpininkaujant sudaryto paliaubų susitarimo įgyvendinimas, taip pat ištiriant nuo 2014 m. taikomų sankcijų pažeidimų atvejus; |
| --- | --- |

O.

kadangi Parlamentas turėtų pradėti giliai analizuoti priežastis, dėl kurių Sąjunga, jos valstybės narės ir bendramintės tarptautinės bendruomenės partnerės nesugebėjo užkirsti kelio agresyviam Rusijos karui prieš Ukrainą, kuriuo pažeidžiama JT Chartija ir kuris yra išpuolis prieš esminius Europos taikos ir saugumo tvarkos, vertybių ir gerovės bei demokratinių pagrindų principus, taip pat reikia įvertinti patirtį, įgytą iš ankstesnių politikos Rusijos atžvilgiu klaidų, pradedant tuo, kad nebuvo užtikrintas visiškas 2008 m. rugpjūčio 12 d. ES tarpininkaujant sudaryto paliaubų susitarimo įgyvendinimas, taip pat ištiriant nuo 2014 m. taikomų sankcijų pažeidimų atvejus;

| P. | kadangi Taryba Strateginiame kelrodyje pripažino, kad saugumas ir stabilumas Vakarų Balkanuose vis dar nėra garantuotas ir kad dėl dabartinės Europos saugumo padėties pablogėjimo kyla galimo šalutinio poveikio rizika; |
| --- | --- |

P.

kadangi Taryba Strateginiame kelrodyje pripažino, kad saugumas ir stabilumas Vakarų Balkanuose vis dar nėra garantuotas ir kad dėl dabartinės Europos saugumo padėties pablogėjimo kyla galimo šalutinio poveikio rizika;

| Q. | kadangi skubiai būtina padidinti pasirengimą, kad būtų galima geriau įveikti visas būsimas krizes, visų pirma humanitarines ir saugumo krizes; kadangi Sąjungai reikia naudotis visomis turimomis priemonėmis, pabrėžiant veiksmų, kurių imamasi reikiamu laiku, svarbą, taip siekiant apsaugoti Sąjungą, jos gyventojus, vertybes ir interesus, taip pat padėti užtikrinti tarptautinę taiką ir saugumą; kadangi Sąjunga turi bendradarbiauti su savo sąjungininkais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skubiai būtina padidinti pasirengimą, kad būtų galima geriau įveikti visas būsimas krizes, visų pirma humanitarines ir saugumo krizes; kadangi Sąjungai reikia naudotis visomis turimomis priemonėmis, pabrėžiant veiksmų, kurių imamasi reikiamu laiku, svarbą, taip siekiant apsaugoti Sąjungą, jos gyventojus, vertybes ir interesus, taip pat padėti užtikrinti tarptautinę taiką ir saugumą; kadangi Sąjunga turi bendradarbiauti su savo sąjungininkais;

| R. | kadangi ginkluotieji konfliktai daro neproporcingą poveikį moterims, mergaitėms ir pažeidžiamoms grupėms; kadangi moterims ir mergaitėms konstruktyviai dalyvaujant konfliktų prevencijos ir sprendimo bei atkūrimo procesuose užtikrinama tvaresnė taika; kadangi ES institucijos įsipareigojo integruoti lyčių lygybės aspektą į Trečiąjį lyčių lygybės veiksmų planą, kuris apima visas bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) sritis; |
| --- | --- |

R.

kadangi ginkluotieji konfliktai daro neproporcingą poveikį moterims, mergaitėms ir pažeidžiamoms grupėms; kadangi moterims ir mergaitėms konstruktyviai dalyvaujant konfliktų prevencijos ir sprendimo bei atkūrimo procesuose užtikrinama tvaresnė taika; kadangi ES institucijos įsipareigojo integruoti lyčių lygybės aspektą į Trečiąjį lyčių lygybės veiksmų planą, kuris apima visas bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) sritis;

| S. | kadangi aktyvus Parlamento vaidmuo formuojant bendrą Sąjungos gynybos politiką ir nustatant bendrą gynybą, taip pat jo politinė parama jiems ir jų demokratinė kontrolė patvirtins ir sustiprins atstovaujamuosius ir demokratinius Sąjungos pagrindus; |
| --- | --- |

S.

kadangi aktyvus Parlamento vaidmuo formuojant bendrą Sąjungos gynybos politiką ir nustatant bendrą gynybą, taip pat jo politinė parama jiems ir jų demokratinė kontrolė patvirtins ir sustiprins atstovaujamuosius ir demokratinius Sąjungos pagrindus;

| T. | kadangi Sąjungos veikimas pagrįstas atstovaujamąja demokratija ir kadangi ES piliečiams Sąjungos lygmeniu tiesiogiai atstovaujama Parlamente; |
| --- | --- |

T.

kadangi Sąjungos veikimas pagrįstas atstovaujamąja demokratija ir kadangi ES piliečiams Sąjungos lygmeniu tiesiogiai atstovaujama Parlamente;

| U. | kadangi kiekviena ES institucija turėtų visapusiškai naudotis Sutartyse jai suteiktais įgaliojimais ir laikytis jose nustatytų procedūrų, sąlygų bei tikslų; kadangi institucijos turėtų tarpusavyje lojaliai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

U.

kadangi kiekviena ES institucija turėtų visapusiškai naudotis Sutartyse jai suteiktais įgaliojimais ir laikytis jose nustatytų procedūrų, sąlygų bei tikslų; kadangi institucijos turėtų tarpusavyje lojaliai bendradarbiauti;

| V. | kadangi Sąjungos kompetencija BUSP klausimais apima visas užsienio politikos sritis ir visus klausimus, susijusius su Sąjungos saugumu, įskaitant laipsnišką bendros gynybos politikos kūrimą, – tai gali padėti sukurti bendrą gynybos sąjungą, Europos Vadovų Tarybai tokį sprendimą priėmus vieningai, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje ir 42 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

V.

kadangi Sąjungos kompetencija BUSP klausimais apima visas užsienio politikos sritis ir visus klausimus, susijusius su Sąjungos saugumu, įskaitant laipsnišką bendros gynybos politikos kūrimą, – tai gali padėti sukurti bendrą gynybos sąjungą, Europos Vadovų Tarybai tokį sprendimą priėmus vieningai, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje ir 42 straipsnio 2 dalyje;

| W. | kadangi specialus Parlamento vaidmuo Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politikoje apibrėžtas Sutartyse; |
| --- | --- |

W.

kadangi specialus Parlamento vaidmuo Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politikoje apibrėžtas Sutartyse;

| X. | kadangi Parlamentas turėtų kartu su Taryba vykdyti savo su biudžetu susijusį šios srities uždavinį, kaip nustatyta ES sutarties 41 straipsnyje, ir savo politinių konsultacijų užduotį, kaip nurodyta ES sutarties 36 straipsnyje; |
| --- | --- |

X.

kadangi Parlamentas turėtų kartu su Taryba vykdyti savo su biudžetu susijusį šios srities uždavinį, kaip nustatyta ES sutarties 41 straipsnyje, ir savo politinių konsultacijų užduotį, kaip nurodyta ES sutarties 36 straipsnyje;

| Y. | kadangi Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai priimant sprendimus dėl užsienio, saugumo ir gynybos politikos, Europos Sąjungos vykdomąją valdžią sudaro Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, Taryba, Politinis ir saugumo komitetas ir pavaldžios agentūros; kadangi ES sutarties 24 straipsnyje pažymima, kad „valstybės narės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remia Sąjungos užsienio ir saugumo politiką“ ir kad jos „nesiima jokių veiksmų, prieštaraujančių Sąjungos interesams arba galinčių sumenkinti jos, kaip tarptautinių santykių darną skatinančios jėgos, veiksmingumą“; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai priimant sprendimus dėl užsienio, saugumo ir gynybos politikos, Europos Sąjungos vykdomąją valdžią sudaro Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, Taryba, Politinis ir saugumo komitetas ir pavaldžios agentūros; kadangi ES sutarties 24 straipsnyje pažymima, kad „valstybės narės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remia Sąjungos užsienio ir saugumo politiką“ ir kad jos „nesiima jokių veiksmų, prieštaraujančių Sąjungos interesams arba galinčių sumenkinti jos, kaip tarptautinių santykių darną skatinančios jėgos, veiksmingumą“;

| Z. | kadangi Parlamentas yra vienintelė institucija, galinti teisėtai Sąjungos lygmeniu vykdyti politinės kontrolės ir priežiūros vykdomosios valdžios atžvilgiu funkciją; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Parlamentas yra vienintelė institucija, galinti teisėtai Sąjungos lygmeniu vykdyti politinės kontrolės ir priežiūros vykdomosios valdžios atžvilgiu funkciją;

| AA. | kadangi aktyviau vykdant valstybių narių gynybos srities bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu kartu turėtų būti stiprinamas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vykdomas parlamentinis tikrinimas ir kontrolė; |
| --- | --- |

AA.

kadangi aktyviau vykdant valstybių narių gynybos srities bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu kartu turėtų būti stiprinamas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vykdomas parlamentinis tikrinimas ir kontrolė;

| AB. | kadangi Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu su Komisija, jei reikia, teiks Parlamentui išsamią nuomonę dėl toliau pateiktų rekomendacijų, ypač dėl tų, kurios susijusios su Parlamento biudžetine ir politine Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politikos kontrolės funkcija; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu su Komisija, jei reikia, teiks Parlamentui išsamią nuomonę dėl toliau pateiktų rekomendacijų, ypač dėl tų, kurios susijusios su Parlamento biudžetine ir politine Sąjungos užsienio, saugumo ir gynybos politikos kontrolės funkcija;

| AC. | kadangi Sutartyse nustatyti teisinė tapatybė, privilegijos ir imunitetai turėtų būti naudingi valstybių narių ir partnerių bendradarbiavimui pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį, 45 ir 46 straipsnius; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Sutartyse nustatyti teisinė tapatybė, privilegijos ir imunitetai turėtų būti naudingi valstybių narių ir partnerių bendradarbiavimui pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį, 45 ir 46 straipsnius;

| AD. | kadangi Sąjunga siekia skatinti taikią ir įtraukią visuomenę siekiant darnaus vystymosi, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas, atskaitingas, įtraukias institucijas visais lygmenimis; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Sąjunga siekia skatinti taikią ir įtraukią visuomenę siekiant darnaus vystymosi, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas, atskaitingas, įtraukias institucijas visais lygmenimis;

| AE. | kadangi Sąjunga kartu su savo sąjungininkais turi siekti palaikyti savo taikos ir saugumo tvarką, užtikrinant žemynui ir jo gyventojams taiką ir saugumą, kurių jie nusipelno; kadangi karas Ukrainoje atskleidė dabartinės pasaulinės saugumo struktūros trūkumus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Sąjunga kartu su savo sąjungininkais turi siekti palaikyti savo taikos ir saugumo tvarką, užtikrinant žemynui ir jo gyventojams taiką ir saugumą, kurių jie nusipelno; kadangi karas Ukrainoje atskleidė dabartinės pasaulinės saugumo struktūros trūkumus;

| AF. | kadangi dėl daugialypio priešiškų Rusijos veiksmų pobūdžio svarbu apmąstyti ir kurti laisvos Europos gynybą visapusiškai, įtraukiant visas itin svarbias sritis, apimančias gynybą, tarptautinį bendradarbiavimą, žiniasklaidą ir ypatingos svarbos civilinės infrastruktūros objektus, technologijas, tiekimo grandines ir energetiką; |
| --- | --- |

AF.

kadangi dėl daugialypio priešiškų Rusijos veiksmų pobūdžio svarbu apmąstyti ir kurti laisvos Europos gynybą visapusiškai, įtraukiant visas itin svarbias sritis, apimančias gynybą, tarptautinį bendradarbiavimą, žiniasklaidą ir ypatingos svarbos civilinės infrastruktūros objektus, technologijas, tiekimo grandines ir energetiką;

| AG. | kadangi nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos Sąjunga patiria didžiausią tiesioginę grėsmę jos teritoriniam saugumui; kadangi dabartinė krizė parodė, kad būtina diskusija dėl ES biudžeto, visų pirma atsižvelgiant į vykstančias diskusijas dėl to, kokią karinę įrangą ar paramą gali teikti Sąjunga; |
| --- | --- |

AG.

kadangi nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos Sąjunga patiria didžiausią tiesioginę grėsmę jos teritoriniam saugumui; kadangi dabartinė krizė parodė, kad būtina diskusija dėl ES biudžeto, visų pirma atsižvelgiant į vykstančias diskusijas dėl to, kokią karinę įrangą ar paramą gali teikti Sąjunga;

| AH. | kadangi reikia skubiai teisiškai ir techniškai kovoti su dezinformacija ir propaganda, ypač ES šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, kalbant apie Vakarų Balkanų ir Rytų partnerystės šalis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi reikia skubiai teisiškai ir techniškai kovoti su dezinformacija ir propaganda, ypač ES šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, kalbant apie Vakarų Balkanų ir Rytų partnerystės šalis;

| AI. | kadangi 2022 m. kovo mėn. Taryba priėmė Strateginį kelrodį; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – suteikti Sąjungai priemonių, kad ji galėtų veiksmingai užtikrinti saugumą priešiškoje aplinkoje ir būtų ryžtingesnė pasaulinė veikėja taikos ir žmonių saugumo labui; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 2022 m. kovo mėn. Taryba priėmė Strateginį kelrodį; kadangi Strateginio kelrodžio tikslas – suteikti Sąjungai priemonių, kad ji galėtų veiksmingai užtikrinti saugumą priešiškoje aplinkoje ir būtų ryžtingesnė pasaulinė veikėja taikos ir žmonių saugumo labui;

| AJ. | kadangi visos ES iniciatyvos, kuriomis siekiama sustiprinti Europos gynybą turėtų būti reguliariai atnaujinamos atsižvelgiant į įgyvendinant Strateginį kelrodį padarytas išvadas ir būsimas grėsmių analizės peržiūras; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi visos ES iniciatyvos, kuriomis siekiama sustiprinti Europos gynybą turėtų būti reguliariai atnaujinamos atsižvelgiant į įgyvendinant Strateginį kelrodį padarytas išvadas ir būsimas grėsmių analizės peržiūras;

| AK. | kadangi papildomos lėšos, skirtos tam, kad išlaidų gynybai srityje būtų pasiektas 2 proc. BVP tikslas, turėtų būti naudojamos koordinuotai ir bendradarbiaujant, visapusiškai išnaudojant ES gynybos priemones, kad būtų galima pašalinti pajėgumų trūkumus ir sustiprinti Europos gynybą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi papildomos lėšos, skirtos tam, kad išlaidų gynybai srityje būtų pasiektas 2 proc. BVP tikslas, turėtų būti naudojamos koordinuotai ir bendradarbiaujant, visapusiškai išnaudojant ES gynybos priemones, kad būtų galima pašalinti pajėgumų trūkumus ir sustiprinti Europos gynybą;

| AL. | kadangi visapusiškas bendrų ES gynybos pajėgumų plėtojimo pastangų, visų pirma nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) ir Europos gynybos fondo (EGF), išnaudojimas padės padidinti NATO sąjungininkų ir valstybių narių saugumą; |
| --- | --- |

AL.

kadangi visapusiškas bendrų ES gynybos pajėgumų plėtojimo pastangų, visų pirma nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) ir Europos gynybos fondo (EGF), išnaudojimas padės padidinti NATO sąjungininkų ir valstybių narių saugumą;

| AM. | kadangi valstybės narės turėtų vengti nekoordinuotų veiksmų, kuriais galėtų būti dar labiau padidintas Sąjungos gynybos pramoninės ir technologinės bazės susiskaidymas ir dubliavimas, ir užtikrinti, kad būtų geriau panaudojami mokesčių mokėtojų pinigai; |
| --- | --- |

AM.

kadangi valstybės narės turėtų vengti nekoordinuotų veiksmų, kuriais galėtų būti dar labiau padidintas Sąjungos gynybos pramoninės ir technologinės bazės susiskaidymas ir dubliavimas, ir užtikrinti, kad būtų geriau panaudojami mokesčių mokėtojų pinigai;

| AN. | kadangi sankcijų vykdymo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių Sąjungos kovos su Rusijos karu prieš Ukrainą priemonių aspektų ir kadangi ES ir valstybių narių lygmeniu turi būti sutelktos visos priemonės siekiant užtikrinti, kad sankcijos būtų visapusiškai įgyvendinamos; kadangi Taryba veikė greitai ir vieningai ir iki šiol priėmė penkis sankcijų paketus Rusijai dėl jos karo Ukrainoje, įskaitant individualias sankcijas, pavyzdžiui, turto įšaldymą ir kelionių apribojimus, ekonomines sankcijas, skirtas finansų, prekybos, energetikos, transporto, technologijų ir gynybos sektoriams, žiniasklaidos apribojimus, diplomatines priemones, ekonominių santykių su Krymu ir Sevastopoliu bei su vyriausybės nekontroliuojamomis Ukrainos Donecko ir Luhansko sritimis apribojimus ir priemones, susijusias su ekonominiu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

AN.

kadangi sankcijų vykdymo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių Sąjungos kovos su Rusijos karu prieš Ukrainą priemonių aspektų ir kadangi ES ir valstybių narių lygmeniu turi būti sutelktos visos priemonės siekiant užtikrinti, kad sankcijos būtų visapusiškai įgyvendinamos; kadangi Taryba veikė greitai ir vieningai ir iki šiol priėmė penkis sankcijų paketus Rusijai dėl jos karo Ukrainoje, įskaitant individualias sankcijas, pavyzdžiui, turto įšaldymą ir kelionių apribojimus, ekonomines sankcijas, skirtas finansų, prekybos, energetikos, transporto, technologijų ir gynybos sektoriams, žiniasklaidos apribojimus, diplomatines priemones, ekonominių santykių su Krymu ir Sevastopoliu bei su vyriausybės nekontroliuojamomis Ukrainos Donecko ir Luhansko sritimis apribojimus ir priemones, susijusias su ekonominiu bendradarbiavimu;

| AO. | kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą turi šalutinių padarinių, darančių įtaką tarptautiniams santykiams makrolygmeniu, pasauliniams aljansams, pramoninei gamybai ir tiekimo grandinėms, tokiu būdu darant poveikį apsirūpinimo maistu saugumui ir žmonių pragyvenimo šaltiniams; |
| --- | --- |

AO.

kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą turi šalutinių padarinių, darančių įtaką tarptautiniams santykiams makrolygmeniu, pasauliniams aljansams, pramoninei gamybai ir tiekimo grandinėms, tokiu būdu darant poveikį apsirūpinimo maistu saugumui ir žmonių pragyvenimo šaltiniams;

| AP. | kadangi Kinijos Liaudies Respublika savo pareiškimais ir veiksmais reiškia paramą ir palankumą Rusijos pozicijai, propaguoja Rusijos naratyvą ir akivaizdų melą ir rodo nenorą visapusiškai remti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

AP.

kadangi Kinijos Liaudies Respublika savo pareiškimais ir veiksmais reiškia paramą ir palankumą Rusijos pozicijai, propaguoja Rusijos naratyvą ir akivaizdų melą ir rodo nenorą visapusiškai remti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą;

| AQ. | kadangi BUSP rengia ir įgyvendina Europos Vadovų Taryba ir Taryba, veikdamos vieningai, išskyrus atvejus, kai Sutartyse numatytos išimtys, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi BUSP rengia ir įgyvendina Europos Vadovų Taryba ir Taryba, veikdamos vieningai, išskyrus atvejus, kai Sutartyse numatytos išimtys, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje;

| AR. | kadangi Parlamentas, kuris tiesiogiai atstovauja ES piliečiams Sąjungos lygmeniu, atlieka unikalų vaidmenį tarp ES institucijų ir jam tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinti, kad ES sprendimų priėmimas, be kita ko, užsienio politikos srityje, atitiktų piliečių pageidavimus, išreikštus galutinėje Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitoje; |
| --- | --- |

AR.

kadangi Parlamentas, kuris tiesiogiai atstovauja ES piliečiams Sąjungos lygmeniu, atlieka unikalų vaidmenį tarp ES institucijų ir jam tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinti, kad ES sprendimų priėmimas, be kita ko, užsienio politikos srityje, atitiktų piliečių pageidavimus, išreikštus galutinėje Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitoje;

| 1. | rekomenduoja Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai:






  a) | pakartoti tvirtą paramą Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų; teikti visą reikiamą materialinę, karinę, finansinę ir humanitarinę pagalbą Ukrainai ir pasirengti kuo labiau prisidėti prie šalies atstatymo po karo, nes demokratija ir laisvė priklauso nuo gerovės ir ekonominio stabilumo; nustatyti teisinę priemonę, kuria suteikiama galimybė konfiskuoti įšaldytą Rusijos turtą ir lėšas bei panaudoti juos kompensacijoms bei Ukrainos atstatymui; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pakartoti tvirtą paramą Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų; teikti visą reikiamą materialinę, karinę, finansinę ir humanitarinę pagalbą Ukrainai ir pasirengti kuo labiau prisidėti prie šalies atstatymo po karo, nes demokratija ir laisvė priklauso nuo gerovės ir ekonominio stabilumo; nustatyti teisinę priemonę, kuria suteikiama galimybė konfiskuoti įšaldytą Rusijos turtą ir lėšas bei panaudoti juos kompensacijoms bei Ukrainos atstatymui;

| b) | remtis ryžtu ir vienybe, parodytu karo prieš Ukrainą pradžioje, ir nedelsiant įgyvendinti savo bendrojo lygio užmojus; užtikrinti tikrą pažangą Sąjungos lygmeniu vykdant užsienio politiką ir gynybos srities bendradarbiavimą, kaip nurodyta Versalio deklaracijoje ir 2022 m. kovo 24 ir 25 d. Tarybos išvadose; |
| --- | --- |

b)

remtis ryžtu ir vienybe, parodytu karo prieš Ukrainą pradžioje, ir nedelsiant įgyvendinti savo bendrojo lygio užmojus; užtikrinti tikrą pažangą Sąjungos lygmeniu vykdant užsienio politiką ir gynybos srities bendradarbiavimą, kaip nurodyta Versalio deklaracijoje ir 2022 m. kovo 24 ir 25 d. Tarybos išvadose;

| c) | susitarti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai turėtų ex officio dalyvauti derybose, inicijuotose ES valstybių narių arba jų vadovaujamose; |
| --- | --- |

c)

susitarti, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai turėtų ex officio dalyvauti derybose, inicijuotose ES valstybių narių arba jų vadovaujamose;

| d) | nustatyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma, kiek tai susiję su kai kurių sričių užsienio politika, kaip jau numatyta Sutartyse, pvz., priimant ES asmeninių sankcijų režimus, ir siekti išplėsti balsavimo kvalifikuota balsų dauguma taikymą Taryboje įtraukiant užsienio politiką, kad būtų galima padidinti ES užsienio politikos veiksmingumą; |
| --- | --- |

d)

nustatyti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma, kiek tai susiję su kai kurių sričių užsienio politika, kaip jau numatyta Sutartyse, pvz., priimant ES asmeninių sankcijų režimus, ir siekti išplėsti balsavimo kvalifikuota balsų dauguma taikymą Taryboje įtraukiant užsienio politiką, kad būtų galima padidinti ES užsienio politikos veiksmingumą;

| e) | užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Sutarčių principų, visų pirma ES sutarties 24 straipsnio, kuriame pažymima, kad „valstybės narės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remia Sąjungos užsienio ir saugumo politiką“; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Sutarčių principų, visų pirma ES sutarties 24 straipsnio, kuriame pažymima, kad „valstybės narės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remia Sąjungos užsienio ir saugumo politiką“;

| f) | skubiai daryti pažangą kuriant gynybos sąjungą su platesnių užmojų trumpalaikiais, vidutinės trukmės ir ilgalaikiais tikslais, įgyvendinant pagal Strateginį kelrodį nustatytus konkrečius veiksmus, nes ši sąjunga būtų atspirties taškas įgyvendinant bendrą ES gynybą, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 2 dalies nuostatos; |
| --- | --- |

f)

skubiai daryti pažangą kuriant gynybos sąjungą su platesnių užmojų trumpalaikiais, vidutinės trukmės ir ilgalaikiais tikslais, įgyvendinant pagal Strateginį kelrodį nustatytus konkrečius veiksmus, nes ši sąjunga būtų atspirties taškas įgyvendinant bendrą ES gynybą, laikantis ES sutarties 42 straipsnio 2 dalies nuostatos;

| g) | intensyvinti bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais partneriais visame pasaulyje, ypač su transatlantiniais NATO sąjungininkais, siekiant išlaikyti kuo didesnę vienybę ginant taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, taip skatinant ir ginant taiką, demokratinius principus ir pagarbą žmogaus teisėms, ir užtikrinti, kad ekonominė priklausomybė nebūtų viršesnė už žmogaus teisių ir Sąjungos puoselėjamų vertybių gynimą; ypač pabrėžti tokį bendradarbiavimą su globaliųjų Pietų šalimis ir šiuo tikslu pasinaudoti vystomuoju bendradarbiavimu ir strategija „Global Gateway“; pabrėžti tarptautinio bendradarbiavimo aprūpinimo maistu saugumo klausimais poreikį; |
| --- | --- |

g)

intensyvinti bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais partneriais visame pasaulyje, ypač su transatlantiniais NATO sąjungininkais, siekiant išlaikyti kuo didesnę vienybę ginant taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, taip skatinant ir ginant taiką, demokratinius principus ir pagarbą žmogaus teisėms, ir užtikrinti, kad ekonominė priklausomybė nebūtų viršesnė už žmogaus teisių ir Sąjungos puoselėjamų vertybių gynimą; ypač pabrėžti tokį bendradarbiavimą su globaliųjų Pietų šalimis ir šiuo tikslu pasinaudoti vystomuoju bendradarbiavimu ir strategija „Global Gateway“; pabrėžti tarptautinio bendradarbiavimo aprūpinimo maistu saugumo klausimais poreikį;

| h) | įsteigti nuolatinę ES gynybos ministrų tarybą; |
| --- | --- |

h)

įsteigti nuolatinę ES gynybos ministrų tarybą;

| i) | paversti Sąjungos strateginį savarankiškumą svarbiausiu tikslu visose srityse ir esminiu ir visa apimančiu požiūriu vykdant užsienio, saugumo ir gynybos politiką bei išorės veiksmus, kad prireikus ji galėtų veikti viena ir, kai įmanoma, su partneriais, siekiant tokiu būdu sudaryti jai sąlygas atlikti svarbų vaidmenį tarptautinėje arenoje; sukurti priemones, kuriomis galima pasipriešinti ekonominei prievartai, ir kuo greičiau pasiekti apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir visišką energijos tiekimo saugumą, kad būtų sumažinta energetinė priklausomybė; be to, užtikrinti, kad tiekimo grandinės būtų diversifikuotos siekiant kovoti su strategine priklausomybe nuo žaliavų; šiomis aplinkybėmis užtikrinti, kad investicijų ir prekybos politikos srityse taip pat būtų laikomasi abipusiškumo; |
| --- | --- |

i)

paversti Sąjungos strateginį savarankiškumą svarbiausiu tikslu visose srityse ir esminiu ir visa apimančiu požiūriu vykdant užsienio, saugumo ir gynybos politiką bei išorės veiksmus, kad prireikus ji galėtų veikti viena ir, kai įmanoma, su partneriais, siekiant tokiu būdu sudaryti jai sąlygas atlikti svarbų vaidmenį tarptautinėje arenoje; sukurti priemones, kuriomis galima pasipriešinti ekonominei prievartai, ir kuo greičiau pasiekti apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir visišką energijos tiekimo saugumą, kad būtų sumažinta energetinė priklausomybė; be to, užtikrinti, kad tiekimo grandinės būtų diversifikuotos siekiant kovoti su strategine priklausomybe nuo žaliavų; šiomis aplinkybėmis užtikrinti, kad investicijų ir prekybos politikos srityse taip pat būtų laikomasi abipusiškumo;

| j) | dirbti su sąjungininkais ir partneriais sprendžiant šalutinių Rusijos agresijos prieš Ukrainą padarinių klausimus, įskaitant aprūpinimo maistu saugumo ES nepriklausančiose šalyse, visų pirma Sąjungos kaimyninėse šalyse, klausimą; |
| --- | --- |

j)

dirbti su sąjungininkais ir partneriais sprendžiant šalutinių Rusijos agresijos prieš Ukrainą padarinių klausimus, įskaitant aprūpinimo maistu saugumo ES nepriklausančiose šalyse, visų pirma Sąjungos kaimyninėse šalyse, klausimą;

| k) | kovoti su propaganda ir dezinformacijos kampanijomis Sąjungoje ir jos kaimyninėse šalyse ir joms priešintis, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su partneriais ES šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir visame pasaulyje, be kita ko, skubiai sukuriant tam reikalingus teisinius ir techninius gebėjimus, siekiant kovoti su piktavališku užsienio šalių kišimusi, kaip antai Rusijos kišimusi prieš pradedant savo agresijos karą prieš Ukrainą ir jo metu; stiprinti Europos išorės veiksmų tarnybos Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės pajėgumus; vykdyti iniciatyvią, daugiakalbę ir strateginę komunikacijos politiką; |
| --- | --- |

k)

kovoti su propaganda ir dezinformacijos kampanijomis Sąjungoje ir jos kaimyninėse šalyse ir joms priešintis, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su partneriais ES šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir visame pasaulyje, be kita ko, skubiai sukuriant tam reikalingus teisinius ir techninius gebėjimus, siekiant kovoti su piktavališku užsienio šalių kišimusi, kaip antai Rusijos kišimusi prieš pradedant savo agresijos karą prieš Ukrainą ir jo metu; stiprinti Europos išorės veiksmų tarnybos Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės pajėgumus; vykdyti iniciatyvią, daugiakalbę ir strateginę komunikacijos politiką;

Dėl tolesnių veiksmų priėmus Strateginį kelrodį

| l) | pasinaudoti Europos taikos priemonės taikymo patirtimi siekiant remti Ukrainą, pagerinti jos pajėgumus veikti ir pasitelkti koordinavimo mechanizmą, kuris buvo pirmą kartą įgyvendintas per krizę Ukrainoje; apsvarstyti galimybę sustiprinti Europos taikos priemonę per likusią 2021–2027 m. finansinio laikotarpio dalį; apsvarstyti būdus, kaip sustiprinti ES asocijuotųjų partnerių saugumą ir atsparumą, pasinaudojant Strateginio kelrodžio atvertomis galimybėmis ir didinant pagalbą Gruzijai ir Moldovai pagal Europos taikos priemonę; |
| --- | --- |

l)

pasinaudoti Europos taikos priemonės taikymo patirtimi siekiant remti Ukrainą, pagerinti jos pajėgumus veikti ir pasitelkti koordinavimo mechanizmą, kuris buvo pirmą kartą įgyvendintas per krizę Ukrainoje; apsvarstyti galimybę sustiprinti Europos taikos priemonę per likusią 2021–2027 m. finansinio laikotarpio dalį; apsvarstyti būdus, kaip sustiprinti ES asocijuotųjų partnerių saugumą ir atsparumą, pasinaudojant Strateginio kelrodžio atvertomis galimybėmis ir didinant pagalbą Gruzijai ir Moldovai pagal Europos taikos priemonę;

| m) | skubiai pradėti diskusijas siekiant sukurti kitą į biudžetą neįtrauktą finansinę priemonę, kuri būtų skirta visam karinių pajėgumų veiklos ciklui ES lygmeniu – pradedant bendradarbiavimu mokslinių tyrimų ir plėtros srityse bei bendrais viešaisiais pirkimais, baigiant bendra technine priežiūra, mokymais bei tiekimo saugumu; |
| --- | --- |

m)

skubiai pradėti diskusijas siekiant sukurti kitą į biudžetą neįtrauktą finansinę priemonę, kuri būtų skirta visam karinių pajėgumų veiklos ciklui ES lygmeniu – pradedant bendradarbiavimu mokslinių tyrimų ir plėtros srityse bei bendrais viešaisiais pirkimais, baigiant bendra technine priežiūra, mokymais bei tiekimo saugumu;

| n) | gerokai sustiprinti ir atnaujinti keitimąsi žvalgybos informacija ir bendradarbiavimą tarp valstybių narių, be kita ko, Sąjungos lygmeniu, ir bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais partneriais; gerinti ES žvalgybos ir situacijų centro ir Europos Sąjungos karinio štabo Žvalgybos direktorato finansinius ir techninius išteklius bei pajėgumus; sistemingai, reguliariai ir dažnai atnaujinti grėsmių analizę, kaip įsipareigota pagal Strateginį kelrodį; pabrėžia, kad pasitelkiant grėsmių analizę turėtų būti stiprinama ES strateginė kultūra ir teikiamos gairės dėl prioritetų politikos tikslams saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

n)

gerokai sustiprinti ir atnaujinti keitimąsi žvalgybos informacija ir bendradarbiavimą tarp valstybių narių, be kita ko, Sąjungos lygmeniu, ir bendradarbiavimą su panašiai mąstančiais partneriais; gerinti ES žvalgybos ir situacijų centro ir Europos Sąjungos karinio štabo Žvalgybos direktorato finansinius ir techninius išteklius bei pajėgumus; sistemingai, reguliariai ir dažnai atnaujinti grėsmių analizę, kaip įsipareigota pagal Strateginį kelrodį; pabrėžia, kad pasitelkiant grėsmių analizę turėtų būti stiprinama ES strateginė kultūra ir teikiamos gairės dėl prioritetų politikos tikslams saugumo ir gynybos srityje;

| o) | skirti nuolatinį Sąjungos finansavimą ES palydovų centrui, kad jis galėtų toliau prisidėti prie Sąjungos veiksmų iš kosminės erdvės užfiksuotų vaizdų ir žvalgybos duomenų rinkimo srityse, įskaitant paramą BSGP misijoms ir operacijoms; |
| --- | --- |

o)

skirti nuolatinį Sąjungos finansavimą ES palydovų centrui, kad jis galėtų toliau prisidėti prie Sąjungos veiksmų iš kosminės erdvės užfiksuotų vaizdų ir žvalgybos duomenų rinkimo srityse, įskaitant paramą BSGP misijoms ir operacijoms;

| p) | sparčiai dirbti įgyvendinant skubiausius Strateginio kelrodžio aspektus, įskaitant tolesnį ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies įgyvendinimą, atsižvelgiant į visų valstybių narių konkrečią konstitucinę sistemą ir saugumo priemones, imtis konkrečių veiksmų siekiant stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų atsparumą Sąjungoje, didinti tiekimo saugumą, gauti tikslius ir tvirtus valstybių narių įsipareigojimus, susijusius su didesnėmis išlaidomis gynybai ir bendromis pastangomis šalinti pajėgumų trūkumus, visų pirma strateginių įgalinančių priemonių, bendro mokymo ir karinio švietimo srityje, dėti daugiau pastangų siekiant stiprinti strateginę komunikaciją ir sukurti sustiprintą priemonių rinkinį siekiant kovoti su hibridinėmis ir kibernetinėmis grėsmėmis ir dezinformacija; toliau plėtoti Sąjungos kibernetinės gynybos politiką; dirbti kuriant kolektyvinį kenkėjiškų kibernetinių išpuolių priskyrimą; visapusiškai išnaudoti ES kibernetinių sankcijų režimus, taikomus asmenims, subjektams ir įstaigoms, kurie yra atsakingi už įvairius kibernetinius išpuolius, nukreiptus prieš Ukrainą, arba dalyvauja juos vykdant; ES ir valstybių narių lygmeniu stiprinti Sąjungos institucijų saugumą ir apsaugą nuo kibernetinių išpuolių; nedelsiant sustiprinti įstaigų, atliekančių strateginį vaidmenį skubiai reaguojant į konfliktus, kibernetinės gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

p)

sparčiai dirbti įgyvendinant skubiausius Strateginio kelrodžio aspektus, įskaitant tolesnį ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies įgyvendinimą, atsižvelgiant į visų valstybių narių konkrečią konstitucinę sistemą ir saugumo priemones, imtis konkrečių veiksmų siekiant stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų atsparumą Sąjungoje, didinti tiekimo saugumą, gauti tikslius ir tvirtus valstybių narių įsipareigojimus, susijusius su didesnėmis išlaidomis gynybai ir bendromis pastangomis šalinti pajėgumų trūkumus, visų pirma strateginių įgalinančių priemonių, bendro mokymo ir karinio švietimo srityje, dėti daugiau pastangų siekiant stiprinti strateginę komunikaciją ir sukurti sustiprintą priemonių rinkinį siekiant kovoti su hibridinėmis ir kibernetinėmis grėsmėmis ir dezinformacija; toliau plėtoti Sąjungos kibernetinės gynybos politiką; dirbti kuriant kolektyvinį kenkėjiškų kibernetinių išpuolių priskyrimą; visapusiškai išnaudoti ES kibernetinių sankcijų režimus, taikomus asmenims, subjektams ir įstaigoms, kurie yra atsakingi už įvairius kibernetinius išpuolius, nukreiptus prieš Ukrainą, arba dalyvauja juos vykdant; ES ir valstybių narių lygmeniu stiprinti Sąjungos institucijų saugumą ir apsaugą nuo kibernetinių išpuolių; nedelsiant sustiprinti įstaigų, atliekančių strateginį vaidmenį skubiai reaguojant į konfliktus, kibernetinės gynybos pajėgumus;

| q) | paspartinti darbą rengiant ir įgyvendinant pasiūlymą dėl greitojo dislokavimo pajėgumų priemonės ir, atsižvelgiant į didelę šios priemonės svarbą Sąjungos saugumo ir gynybos struktūrai, operatyvinius pajėgumus sukurti gerokai anksčiau nei 2025 m.; |
| --- | --- |

q)

paspartinti darbą rengiant ir įgyvendinant pasiūlymą dėl greitojo dislokavimo pajėgumų priemonės ir, atsižvelgiant į didelę šios priemonės svarbą Sąjungos saugumo ir gynybos struktūrai, operatyvinius pajėgumus sukurti gerokai anksčiau nei 2025 m.;

| r) | skubiai persvarstyti greitojo dislokavimo pajėgumų koncepciją, kuri nėra pakankamai plačių užmojų, ir pertvarkyti jos sudėtingą struktūrą, kuri deramai neatitinka skubaus Sąjungos poreikio turėti labai patikimą nuolatinį daugianacionalinį karinį vienetą, kurį turėtų sudaryti maždaug 5 000 karių daugianacionalinė sausumos pajėgų brigada, taip pat oro, jūrų ir specialiųjų pajėgų komponentai, kurių pagrindiniai elementai turėtų būti pasirengę perdislokavimui per dvi ar tris dienas; |
| --- | --- |

r)

skubiai persvarstyti greitojo dislokavimo pajėgumų koncepciją, kuri nėra pakankamai plačių užmojų, ir pertvarkyti jos sudėtingą struktūrą, kuri deramai neatitinka skubaus Sąjungos poreikio turėti labai patikimą nuolatinį daugianacionalinį karinį vienetą, kurį turėtų sudaryti maždaug 5 000 karių daugianacionalinė sausumos pajėgų brigada, taip pat oro, jūrų ir specialiųjų pajėgų komponentai, kurių pagrindiniai elementai turėtų būti pasirengę perdislokavimui per dvi ar tris dienas;

| s) | skubos tvarka patikslinti, kaip ES sutarties 44 straipsnis bus įgyvendintas praktikoje, siekiant padidinti BSGP lankstumą, suteikiant galimybę pasiruošusių ir galinčių valstybių narių grupei planuoti ir vykdyti misijas bei operacijas ES sistemoje visos Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

s)

skubos tvarka patikslinti, kaip ES sutarties 44 straipsnis bus įgyvendintas praktikoje, siekiant padidinti BSGP lankstumą, suteikiant galimybę pasiruošusių ir galinčių valstybių narių grupei planuoti ir vykdyti misijas bei operacijas ES sistemoje visos Sąjungos vardu;

| t) | siekti įtraukti JK į bendro bendradarbiavimo sistemą gynybos ir užsienio politikos klausimais, papildant atitinkamomis nuostatomis ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, kad būtų kuo labiau padidintos ES ir JK bendradarbiavimo galimybės; |
| --- | --- |

t)

siekti įtraukti JK į bendro bendradarbiavimo sistemą gynybos ir užsienio politikos klausimais, papildant atitinkamomis nuostatomis ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, kad būtų kuo labiau padidintos ES ir JK bendradarbiavimo galimybės;

| u) | sparčiai dirbti, kad būtų įsteigtas visapusiškai veikiantis ES karinis štabas, sujungiant Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrą ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo direktoratą, kad atsižvelgiant į naują saugumo aplinką būtų sukurtas visavertis civilinių ir karinių operacijų štabas; |
| --- | --- |

u)

sparčiai dirbti, kad būtų įsteigtas visapusiškai veikiantis ES karinis štabas, sujungiant Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrą ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo direktoratą, kad atsižvelgiant į naują saugumo aplinką būtų sukurtas visavertis civilinių ir karinių operacijų štabas;

| v) | įsteigti Jungtinį informuotumo apie padėtį centrą, kuris būtų esminė priemonė siekiant pagerinti strateginį prognozavimą ir Sąjungos strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

v)

įsteigti Jungtinį informuotumo apie padėtį centrą, kuris būtų esminė priemonė siekiant pagerinti strateginį prognozavimą ir Sąjungos strateginį savarankiškumą;

| w) | visapusiškai pasinaudoti ES pajėgumų vystymo iniciatyvomis, visų pirma EGF ir PESCO, siekiant papildyti valstybinių narių karines atsargas ir stiprinti Sąjungos gynybos pajėgumus, įskaitant oro erdvės ir priešraketinę gynybą, kartu didinant PESCO veiksmingumą; pripažinti pridėtinę tolesnio bendradarbiavimo su panašiai mąstančiomis šalimis vertę vykdant tam tikrus konkrečius projektus šioje srityje; |
| --- | --- |

w)

visapusiškai pasinaudoti ES pajėgumų vystymo iniciatyvomis, visų pirma EGF ir PESCO, siekiant papildyti valstybinių narių karines atsargas ir stiprinti Sąjungos gynybos pajėgumus, įskaitant oro erdvės ir priešraketinę gynybą, kartu didinant PESCO veiksmingumą; pripažinti pridėtinę tolesnio bendradarbiavimo su panašiai mąstančiomis šalimis vertę vykdant tam tikrus konkrečius projektus šioje srityje;

| x) | gerokai sustiprinti civilinę BSGP, kiek tai susiję su turimu personalu, mokymais prieš dislokavimą, lyčių aspekto integravimu ir biudžetu, taip pat užtikrinti, kad šios politikos misijose daugiausia dėmesio būtų skiriama vietos gyventojų saugumo, teisingumo ir teisinės valstybės poreikiams, būtų įtrauktas tvirtos parlamentinės priežiūros aspektas civilinio saugumo sektoriuje ir užtikrintas skaidrumas, kad modernizavimas ir reformos būtų tvaresni; |
| --- | --- |

x)

gerokai sustiprinti civilinę BSGP, kiek tai susiję su turimu personalu, mokymais prieš dislokavimą, lyčių aspekto integravimu ir biudžetu, taip pat užtikrinti, kad šios politikos misijose daugiausia dėmesio būtų skiriama vietos gyventojų saugumo, teisingumo ir teisinės valstybės poreikiams, būtų įtrauktas tvirtos parlamentinės priežiūros aspektas civilinio saugumo sektoriuje ir užtikrintas skaidrumas, kad modernizavimas ir reformos būtų tvaresni;

| y) | gerokai padidinti investicijas į regioninę ir pasaulinę ginklų kontrolę, ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą, visų pirma taikant daugiašalius metodus, kuriais mažinamas masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo priemonių plitimas; |
| --- | --- |

y)

gerokai padidinti investicijas į regioninę ir pasaulinę ginklų kontrolę, ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą, visų pirma taikant daugiašalius metodus, kuriais mažinamas masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo priemonių plitimas;

| z) | pabrėžti nepaprastai svarbų Tarptautinės atominės energijos agentūros vaidmenį siekiant užtikrinti Ukrainos branduolinės energetikos objektų saugumą; stiprinti pasaulinę masinio naikinimo ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų kontrolės struktūrą; toliau stiprinti savo cheminį, biologinį, radiologinį ir branduolinį pasirengimą; |
| --- | --- |

z)

pabrėžti nepaprastai svarbų Tarptautinės atominės energijos agentūros vaidmenį siekiant užtikrinti Ukrainos branduolinės energetikos objektų saugumą; stiprinti pasaulinę masinio naikinimo ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų kontrolės struktūrą; toliau stiprinti savo cheminį, biologinį, radiologinį ir branduolinį pasirengimą;

| aa) | primygtinai raginti Komisiją nedelsiant pasiūlyti tiekimo saugumo režimą gynybos srityje, kaip reikalavo Europos Vadovų Taryba 2013 m., nes dėl dabartinės saugumo padėties tai tapo nepaprastai svarbu; |
| --- | --- |

aa)

primygtinai raginti Komisiją nedelsiant pasiūlyti tiekimo saugumo režimą gynybos srityje, kaip reikalavo Europos Vadovų Taryba 2013 m., nes dėl dabartinės saugumo padėties tai tapo nepaprastai svarbu;

| ab) | gerinti moterų ir marginalizuotų grupių įtraukimą į konfliktų prevenciją, sprendimą, tarpininkavimą ir taikos derybas visais būdais ir ypač daug dėmesio skirti lyčių lygybei ir moterų, mergaičių ir marginalizuotų grupių teisėms BUSP ir BSGP srityse, visų pirma konfliktinėse situacijose; |
| --- | --- |

ab)

gerinti moterų ir marginalizuotų grupių įtraukimą į konfliktų prevenciją, sprendimą, tarpininkavimą ir taikos derybas visais būdais ir ypač daug dėmesio skirti lyčių lygybei ir moterų, mergaičių ir marginalizuotų grupių teisėms BUSP ir BSGP srityse, visų pirma konfliktinėse situacijose;

Dėl poveikio BSGP misijoms ir operacijoms

| ac) | peržiūrėti ir prireikus nedelsiant sustiprinti Europos Sąjungos patariamosios misijos (EUAM) Ukrainoje ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos (EUBAM) Moldovoje ir Ukrainoje įgaliojimus, atsižvelgiant į Ukrainos ir Moldovos valdžios institucijų nurodytus poreikius, siekiant prisitaikyti prie naujų geopolitinių aplinkybių bei sparčiai ir veiksmingai paremti Ukrainos ir Moldovos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

ac)

peržiūrėti ir prireikus nedelsiant sustiprinti Europos Sąjungos patariamosios misijos (EUAM) Ukrainoje ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos (EUBAM) Moldovoje ir Ukrainoje įgaliojimus, atsižvelgiant į Ukrainos ir Moldovos valdžios institucijų nurodytus poreikius, siekiant prisitaikyti prie naujų geopolitinių aplinkybių bei sparčiai ir veiksmingai paremti Ukrainos ir Moldovos valdžios institucijas;

| ad) | imtis veiksmų siekiant užtikrinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijų atnaujinimą, suteikiantį galimybę atlikti svarbias pasaulinio saugumo užduotis vykdant BSGP operacijas; |
| --- | --- |

ad)

imtis veiksmų siekiant užtikrinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijų atnaujinimą, suteikiantį galimybę atlikti svarbias pasaulinio saugumo užduotis vykdant BSGP operacijas;

| ae) | gerinti pajėgų formavimą, didinti darbuotojų skaičių, reagavimo pajėgumus ir išteklius bei stiprinti strateginę komunikaciją, kiek tai susiję su visomis BSGP misijomis ir operacijomis, visų pirma tomis, kurias paveikė pablogėjusi grėsmių padėtis, visų pirma ES stebėsenos misija Sakartvele ir operacija ALTHEA Bosnijoje ir Hercegovinoje, pastaruoju atveju užtikrinant pakankamus rezervus ir tinkamą pasirengimą, jei saugumo padėtis Bosnijoje ir Hercegovinoje pablogėtų; |
| --- | --- |

ae)

gerinti pajėgų formavimą, didinti darbuotojų skaičių, reagavimo pajėgumus ir išteklius bei stiprinti strateginę komunikaciją, kiek tai susiję su visomis BSGP misijomis ir operacijomis, visų pirma tomis, kurias paveikė pablogėjusi grėsmių padėtis, visų pirma ES stebėsenos misija Sakartvele ir operacija ALTHEA Bosnijoje ir Hercegovinoje, pastaruoju atveju užtikrinant pakankamus rezervus ir tinkamą pasirengimą, jei saugumo padėtis Bosnijoje ir Hercegovinoje pablogėtų;

| af) | gerinti BSGP operacijų vietoje žvalgybos pajėgumus ir didinti informuotumą apie padėtį; |
| --- | --- |

af)

gerinti BSGP operacijų vietoje žvalgybos pajėgumus ir didinti informuotumą apie padėtį;

| ag) | stiprinti BSGP misijų ir operacijų vietoje atsparumą kibernetiniams ir hibridiniams išpuoliams, pvz., dezinformacijos kampanijoms, kuriomis siekiama pakenkti jų patikimumui vietos gyventojų akyse; |
| --- | --- |

ag)

stiprinti BSGP misijų ir operacijų vietoje atsparumą kibernetiniams ir hibridiniams išpuoliams, pvz., dezinformacijos kampanijoms, kuriomis siekiama pakenkti jų patikimumui vietos gyventojų akyse;

| ah) | reikalauti, kad šalys, kuriose dislokuotos ES BSGP misijos ir operacijos, remtų tų misijų ir operacijų pajėgumų stiprinimą, kad būtų galima nutraukti jų sutartis su privačiomis karinio saugumo bendrovėmis, kurios, kaip įtariama, dalyvauja vykdant žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

ah)

reikalauti, kad šalys, kuriose dislokuotos ES BSGP misijos ir operacijos, remtų tų misijų ir operacijų pajėgumų stiprinimą, kad būtų galima nutraukti jų sutartis su privačiomis karinio saugumo bendrovėmis, kurios, kaip įtariama, dalyvauja vykdant žmogaus teisių pažeidimus;

Dėl ES ir NATO bendradarbiavimo

| ai) | skubiai užbaigti darbą, susijusį su esmine trečiąja ES ir NATO bendra deklaracija ir užtikrinti, kad rengiant NATO strateginę koncepciją ir ją priimant per Madrido aukščiausiojo lygio susitikimą būtų tinkamai atsižvelgta į Strateginio kelrodžio tikslus ir prioritetus; užtikrinti, kad Strateginis kelrodis ir NATO strateginė koncepcija būtų suderinti ir padėtų didinti strateginį papildomumą; |
| --- | --- |

ai)

skubiai užbaigti darbą, susijusį su esmine trečiąja ES ir NATO bendra deklaracija ir užtikrinti, kad rengiant NATO strateginę koncepciją ir ją priimant per Madrido aukščiausiojo lygio susitikimą būtų tinkamai atsižvelgta į Strateginio kelrodžio tikslus ir prioritetus; užtikrinti, kad Strateginis kelrodis ir NATO strateginė koncepcija būtų suderinti ir padėtų didinti strateginį papildomumą;

| aj) | gerokai padidinti su itin svarbiu karinio mobilumo projektu susijusių projektų finansavimą ir paspartinti jų įgyvendinimą glaudžiai derinant veiksmus su NATO; pabrėžti, kad labai svarbu tobulinti Europos transporto infrastruktūrą ir supaprastinti muitinės procedūras, kad būtų galima laiku dislokuoti pajėgas visoje Europoje; |
| --- | --- |

aj)

gerokai padidinti su itin svarbiu karinio mobilumo projektu susijusių projektų finansavimą ir paspartinti jų įgyvendinimą glaudžiai derinant veiksmus su NATO; pabrėžti, kad labai svarbu tobulinti Europos transporto infrastruktūrą ir supaprastinti muitinės procedūras, kad būtų galima laiku dislokuoti pajėgas visoje Europoje;

| ak) | bendradarbiauti Sąjungoje ir su NATO, atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis ir pačia Ukraina siekiant aptarti saugumo garantijas Ukrainai; |
| --- | --- |

ak)

bendradarbiauti Sąjungoje ir su NATO, atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis ir pačia Ukraina siekiant aptarti saugumo garantijas Ukrainai;

| al) | paskatinti ES valstybes nares padidinti biudžetą ir investicijas gynybai ir pripažinti NATO tikslą 2 proc. BVP išleisti gynybai, siekiant užpildyti esamas pajėgumų spragas ir užtikrinti tinkamą ES gyventojų apsaugą, atsižvelgiant į Rusijos keliamą padidėjusią karinę grėsmę artimiausioje Sąjungos kaimynystėje; |
| --- | --- |

al)

paskatinti ES valstybes nares padidinti biudžetą ir investicijas gynybai ir pripažinti NATO tikslą 2 proc. BVP išleisti gynybai, siekiant užpildyti esamas pajėgumų spragas ir užtikrinti tinkamą ES gyventojų apsaugą, atsižvelgiant į Rusijos keliamą padidėjusią karinę grėsmę artimiausioje Sąjungos kaimynystėje;

| am) | raginti toliau stiprinti NATO priešakinių pajėgų buvimą ES valstybėse narėse, kurios geografiniu požiūriu yra arčiausiai agresorės Rusijos ir konflikto; |
| --- | --- |

am)

raginti toliau stiprinti NATO priešakinių pajėgų buvimą ES valstybėse narėse, kurios geografiniu požiūriu yra arčiausiai agresorės Rusijos ir konflikto;

Dėl plėtros ir santykių su Europos kaimynystės šalimis

| an) | pripažinti, kad Vakarų Balkanų europinė integracija yra labai svarbi ilgalaikiam Europos Sąjungos stabilumui ir saugumui, todėl Parlamentas nori suteikti šioms šalims patikimą perspektyvą įstoti į ES; ragina vykdant Europos kaimynystės politiką teikti didesnę politinę ir ekonominę pagalbą Sąjungos partneriams Vakarų Balkanuose ir Rytų partnerystės šalyse ir glaudžiau su jais bendradarbiauti prekybos ir saugumo srityse, be kita ko, cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio karo veiksmų, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos subjektų atsparumo klausimais; |
| --- | --- |

an)

pripažinti, kad Vakarų Balkanų europinė integracija yra labai svarbi ilgalaikiam Europos Sąjungos stabilumui ir saugumui, todėl Parlamentas nori suteikti šioms šalims patikimą perspektyvą įstoti į ES; ragina vykdant Europos kaimynystės politiką teikti didesnę politinę ir ekonominę pagalbą Sąjungos partneriams Vakarų Balkanuose ir Rytų partnerystės šalyse ir glaudžiau su jais bendradarbiauti prekybos ir saugumo srityse, be kita ko, cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio karo veiksmų, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos subjektų atsparumo klausimais;

| ao) | peržiūrėti Europos kaimynystės politiką siekiant nuodugniai įvertinti Rusijos karo prieš Ukrainą poveikį bendradarbiavimui pagal Rytų partnerystę; be to, parengti pasiūlymų, kaip toliau stiprinti ryšius su Rytų partnerystės šalimis atviros karinės agresijos ir kitokių
  konkrečių
  grėsmių saugumui, tikslinių dezinformacijos kampanijų, taip pat ekonominių ir socialinių konfrontacijos su Rusija padarinių sąlygomis, be kita ko, turint omenyje Moldovos ir Sakartvelo europinius siekius ir tolesnę susijusių reformų pažangą; |
| --- | --- |

ao)

peržiūrėti Europos kaimynystės politiką siekiant nuodugniai įvertinti Rusijos karo prieš Ukrainą poveikį bendradarbiavimui pagal Rytų partnerystę; be to, parengti pasiūlymų, kaip toliau stiprinti ryšius su Rytų partnerystės šalimis atviros karinės agresijos ir kitokių
  konkrečių
  grėsmių saugumui, tikslinių dezinformacijos kampanijų, taip pat ekonominių ir socialinių konfrontacijos su Rusija padarinių sąlygomis, be kita ko, turint omenyje Moldovos ir Sakartvelo europinius siekius ir tolesnę susijusių reformų pažangą;

| ap) | stiprinti Sąjungos diplomatinį buvimą ir dalyvavimą šalyse, kurios rodo savo susidomėjimą glaudesniu bendradarbiavimu su Sąjunga, visų pirma Rytų partnerystės šalyse ir Vakarų Balkanuose, taip pat šalyse, kuriose Rusijos kišimasis kelia grėsmę jų stabilumui, saugumui ar demokratijos siekiams; |
| --- | --- |

ap)

stiprinti Sąjungos diplomatinį buvimą ir dalyvavimą šalyse, kurios rodo savo susidomėjimą glaudesniu bendradarbiavimu su Sąjunga, visų pirma Rytų partnerystės šalyse ir Vakarų Balkanuose, taip pat šalyse, kuriose Rusijos kišimasis kelia grėsmę jų stabilumui, saugumui ar demokratijos siekiams;

| aq) | skubiai stiprinti Sąjungos plėtros strategiją, kartu užtikrinant, kad plėtros politika, stojimo perspektyvos ir stojimo procesas padėtų stiprinti saugumą ir stabilumą, demokratiją ir teisinę valstybę, taip pat ekonominę ir socialinę gerovę, taip pat išlaikyti ES veiksmų patikimumą, nuoseklumą ir veiksmingumą bei ES vidaus sanglaudą; |
| --- | --- |

aq)

skubiai stiprinti Sąjungos plėtros strategiją, kartu užtikrinant, kad plėtros politika, stojimo perspektyvos ir stojimo procesas padėtų stiprinti saugumą ir stabilumą, demokratiją ir teisinę valstybę, taip pat ekonominę ir socialinę gerovę, taip pat išlaikyti ES veiksmų patikimumą, nuoseklumą ir veiksmingumą bei ES vidaus sanglaudą;

Dėl parlamentinio tikrinimo

| ar) | įtraukti Parlamentą į tinkamą tolesnį Europos taikos priemonės, kuri yra į biudžetą neįtraukta priemonė, įgyvendinimą ir tikrinimą; užtikrinti, kad Parlamentas būtų reikšmingai įtrauktas į Strateginio kelrodžio tikrinimą, įgyvendinimą ir reguliarias peržiūras; skatinti keitimąsi informacija su valstybių narių ministrais Europos Parlamente klausimais, kurie šiuo metu yra ES prioritetai; priminti svarbų nacionalinių parlamentų vaidmenį valstybėse narėse, pabrėžti svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti NATO parlamentinė asamblėja, ir raginti toliau stiprinti Parlamento ryšius su NATO parlamentine asamblėja; |
| --- | --- |

ar)

įtraukti Parlamentą į tinkamą tolesnį Europos taikos priemonės, kuri yra į biudžetą neįtraukta priemonė, įgyvendinimą ir tikrinimą; užtikrinti, kad Parlamentas būtų reikšmingai įtrauktas į Strateginio kelrodžio tikrinimą, įgyvendinimą ir reguliarias peržiūras; skatinti keitimąsi informacija su valstybių narių ministrais Europos Parlamente klausimais, kurie šiuo metu yra ES prioritetai; priminti svarbų nacionalinių parlamentų vaidmenį valstybėse narėse, pabrėžti svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti NATO parlamentinė asamblėja, ir raginti toliau stiprinti Parlamento ryšius su NATO parlamentine asamblėja;

| as) | vienašalę deklaraciją dėl politinės atskaitomybės pakeisti dvišaliu susitarimu su Komisijos pirmininko pavaduotoju ir Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu, užtikrinant, kad tokiame susitarime būtų išdėstyti visi santykių aspektai; |
| --- | --- |

as)

vienašalę deklaraciją dėl politinės atskaitomybės pakeisti dvišaliu susitarimu su Komisijos pirmininko pavaduotoju ir Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu, užtikrinant, kad tokiame susitarime būtų išdėstyti visi santykių aspektai;

Dėl biudžeto klausimų

| at) | siekti, kad Parlamentas atliktų visapusišką biudžetinę funkciją užsienio saugumo ir gynybos politikos srityje, kaip numatyta ES sutarties 14 straipsnio 1 dalyje, 16 straipsnio 1 dalyje ir 41 straipsnyje, visų pirma priimant sprendimus pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį, 45 ir 46 straipsnius; |
| --- | --- |

at)

siekti, kad Parlamentas atliktų visapusišką biudžetinę funkciją užsienio saugumo ir gynybos politikos srityje, kaip numatyta ES sutarties 14 straipsnio 1 dalyje, 16 straipsnio 1 dalyje ir 41 straipsnyje, visų pirma priimant sprendimus pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį, 45 ir 46 straipsnius;

| au) | raginti ES ir jos valstybes nares laikytis Versalio deklaracijoje išreikštos politinės valios ir tvirtai remti ir didinti 2022 m. gegužės 18 d. bendro komunikato „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“ užmojį, kad būtų greitai pašalinti šiame komunikate ir suderintoje metinėje peržiūroje gynybos srityje nustatyti trūkumai, kartu užtikrinant tikrą Europos pridėtinę vertę; atsižvelgiant į tai, atlikti tinkamus Sąjungos bendrų finansinių išteklių ir priemonių, reikalingų veiksmingesnei ir patikimesnei ES saugumo ir gynybos politikai įgyvendinti, vertinimus, taip pat remti sinergijos su kitais ES fondais galimybes, pavyzdžiui, papildant EGF bendra viešųjų pirkimų darbo grupe ir bendru viešųjų pirkimų mechanizmu, taip sustiprinant ES valstybių narių saugumą, ir užtikrinti tinkamą saugumą visiems Sąjungoje esantiems asmenims; |
| --- | --- |

au)

raginti ES ir jos valstybes nares laikytis Versalio deklaracijoje išreikštos politinės valios ir tvirtai remti ir didinti 2022 m. gegužės 18 d. bendro komunikato „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“ užmojį, kad būtų greitai pašalinti šiame komunikate ir suderintoje metinėje peržiūroje gynybos srityje nustatyti trūkumai, kartu užtikrinant tikrą Europos pridėtinę vertę; atsižvelgiant į tai, atlikti tinkamus Sąjungos bendrų finansinių išteklių ir priemonių, reikalingų veiksmingesnei ir patikimesnei ES saugumo ir gynybos politikai įgyvendinti, vertinimus, taip pat remti sinergijos su kitais ES fondais galimybes, pavyzdžiui, papildant EGF bendra viešųjų pirkimų darbo grupe ir bendru viešųjų pirkimų mechanizmu, taip sustiprinant ES valstybių narių saugumą, ir užtikrinti tinkamą saugumą visiems Sąjungoje esantiems asmenims;

| av) | visapusiškai pasinaudoti Sutartyse numatytomis finansavimo iš Sąjungos biudžeto galimybėmis, kaip pasiūlyta bendrame komunikate „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“, kad vykdant daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą būtų sudarytos palankesnės sąlygos finansavimo galimybėms ir atlikta jų peržiūra, siekiant skirti reikiamą didesnį finansavimą ES priemonėms ir atitinkamoms ES iniciatyvoms gynybos srityje; stiprinti EGF ir didinti bendradarbiavimu grindžiamų gynybos pramonės projektų skaičių ir svarbą; sumažinti biurokratinę naštą įmonėms, teikiančioms paraiškas dalyvauti konkursuose, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; išplėsti Europos taikos priemonę ir karinio mobilumo projektą; sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti pajėgų generavimą, kiek tai susiję su BSGP operacijomis, karinių pajėgų dislokavimu ir realiosiomis pratybomis; taip pat skubiai įgyvendinti priemones, kurios buvo pasiūlytos kaip Komisijos indėlis į Europos gynybą; |
| --- | --- |

av)

visapusiškai pasinaudoti Sutartyse numatytomis finansavimo iš Sąjungos biudžeto galimybėmis, kaip pasiūlyta bendrame komunikate „Gynybos investicijų trūkumo analizė ir tolesni veiksmai“, kad vykdant daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą būtų sudarytos palankesnės sąlygos finansavimo galimybėms ir atlikta jų peržiūra, siekiant skirti reikiamą didesnį finansavimą ES priemonėms ir atitinkamoms ES iniciatyvoms gynybos srityje; stiprinti EGF ir didinti bendradarbiavimu grindžiamų gynybos pramonės projektų skaičių ir svarbą; sumažinti biurokratinę naštą įmonėms, teikiančioms paraiškas dalyvauti konkursuose, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; išplėsti Europos taikos priemonę ir karinio mobilumo projektą; sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti pajėgų generavimą, kiek tai susiję su BSGP operacijomis, karinių pajėgų dislokavimu ir realiosiomis pratybomis; taip pat skubiai įgyvendinti priemones, kurios buvo pasiūlytos kaip Komisijos indėlis į Europos gynybą;

| aw) | užtikrinti, kad į pasiūlymą dėl 2023 m. biudžeto būtų įtrauktas tinkamas pagal BUSP biudžetą numatytas finansavimas Europos gynybos agentūrai, ES palydovų centrui, PESCO, numatytiems ES greitojo dislokavimo pajėgumams bei atitinkamai pagal tą pačią antraštinę dalį ir pagal kitas antraštines dalis skiriamas pirmiau nurodytų iniciatyvų finansavimas pagal Sutartis; |
| --- | --- |

aw)

užtikrinti, kad į pasiūlymą dėl 2023 m. biudžeto būtų įtrauktas tinkamas pagal BUSP biudžetą numatytas finansavimas Europos gynybos agentūrai, ES palydovų centrui, PESCO, numatytiems ES greitojo dislokavimo pajėgumams bei atitinkamai pagal tą pačią antraštinę dalį ir pagal kitas antraštines dalis skiriamas pirmiau nurodytų iniciatyvų finansavimas pagal Sutartis;

| ax) | racionalizuoti ir koordinuoti valstybių narių paskelbtas pastangas didinti gynybos išlaidas bei Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai skubiai parengti bendrą bendrų ES viešųjų pirkimų karinių sistemų srityje planą, kad būtų pasiektas geriausias nuoseklumo ir poveikio Europos kolektyviniam saugumui ir teritorinei gynybai lygis, siekiant išvengti dubliavimo bei susiskaidymo; |
| --- | --- |

ax)

racionalizuoti ir koordinuoti valstybių narių paskelbtas pastangas didinti gynybos išlaidas bei Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai skubiai parengti bendrą bendrų ES viešųjų pirkimų karinių sistemų srityje planą, kad būtų pasiektas geriausias nuoseklumo ir poveikio Europos kolektyviniam saugumui ir teritorinei gynybai lygis, siekiant išvengti dubliavimo bei susiskaidymo;

| ay) | gerinti Europos gynybos pramonės finansavimo galimybes pašalinant karinę įrangą iš veiklos rūšių, neįtraukiamų į Europos investicijų banko finansuojamą veiklą, sąrašo; |
| --- | --- |

ay)

gerinti Europos gynybos pramonės finansavimo galimybes pašalinant karinę įrangą iš veiklos rūšių, neįtraukiamų į Europos investicijų banko finansuojamą veiklą, sąrašo;

Dėl Ukrainos

| az) | nedelsiant aprūpinti ginklais, atitinkančiais Ukrainos valdžios institucijų išreikštus poreikius, visų pirma naudojant Europos taikos priemonę ir koordinavimo mechanizmą bei remiantis valstybių narių dvišaliais susitarimais su Ukraina; |
| --- | --- |

az)

nedelsiant aprūpinti ginklais, atitinkančiais Ukrainos valdžios institucijų išreikštus poreikius, visų pirma naudojant Europos taikos priemonę ir koordinavimo mechanizmą bei remiantis valstybių narių dvišaliais susitarimais su Ukraina;

| ba) | pripažinti, kad Versalio deklaracijoje pripažįstami Ukrainos europiniai siekiai ir jos paraiška dėl narystės ES, ir suteikti jai ES šalies kandidatės statusą parodant aiškų politinį solidarumo su Ukrainos žmonėmis ženklą; |
| --- | --- |

ba)

pripažinti, kad Versalio deklaracijoje pripažįstami Ukrainos europiniai siekiai ir jos paraiška dėl narystės ES, ir suteikti jai ES šalies kandidatės statusą parodant aiškų politinį solidarumo su Ukrainos žmonėmis ženklą;

| bb) | pabrėžti, kad Ukraina, kaip ir bet kuri kita šalis, turi suverenią teisę savarankiškai, be kitų šalių kišimosi, priimti sprendimus dėl savo politinių aljansų ir ekonominės integracijos; |
| --- | --- |

bb)

pabrėžti, kad Ukraina, kaip ir bet kuri kita šalis, turi suverenią teisę savarankiškai, be kitų šalių kišimosi, priimti sprendimus dėl savo politinių aljansų ir ekonominės integracijos;

| bc) | remti Ukrainoje įvykdytų Rusijos karo nusikaltimų tyrimą, be kita ko, raginant įsteigti specialų JT tribunolą; užtikrinti, kad karo nusikaltimų ir žmogaus teisių pažeidimų vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn, ir paraginti Sąjungą ir jos valstybes nares padėti Ukrainai atlikti tarptautinius karo nusikaltimų tyrimus; |
| --- | --- |

bc)

remti Ukrainoje įvykdytų Rusijos karo nusikaltimų tyrimą, be kita ko, raginant įsteigti specialų JT tribunolą; užtikrinti, kad karo nusikaltimų ir žmogaus teisių pažeidimų vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn, ir paraginti Sąjungą ir jos valstybes nares padėti Ukrainai atlikti tarptautinius karo nusikaltimų tyrimus;

Dėl sankcijų

| bd) | užtikrinti visapusišką ES sankcijų ir jų įgyvendinimo stebėseną ir parengti gaires valstybėms narėms, kaip tinkamai įgyvendinti tas sankcijas ir užtikrinti jų vykdymą; nustatyti antrines sankcijas subjektams ir ES nepriklausančioms šalims, kurie aktyviai padeda apeiti Sąjungos sankcijas Rusijai; bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais siekiant išsamiai ištirti ligšiolinį sankcijų poveikį Rusijai; užmegzti ryšius su ES nepriklausančiomis šalimis, ypač ES šalimis kandidatėmis, ir skatinti jas užtikrinti didesnį suderinamumą su ES ribojamosiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

bd)

užtikrinti visapusišką ES sankcijų ir jų įgyvendinimo stebėseną ir parengti gaires valstybėms narėms, kaip tinkamai įgyvendinti tas sankcijas ir užtikrinti jų vykdymą; nustatyti antrines sankcijas subjektams ir ES nepriklausančioms šalims, kurie aktyviai padeda apeiti Sąjungos sankcijas Rusijai; bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais siekiant išsamiai ištirti ligšiolinį sankcijų poveikį Rusijai; užmegzti ryšius su ES nepriklausančiomis šalimis, ypač ES šalimis kandidatėmis, ir skatinti jas užtikrinti didesnį suderinamumą su ES ribojamosiomis priemonėmis;

| be) | stiprinti Komisijos gebėjimus įgyvendinti ribojamąsias priemones ir kas savaitę skelbti pagrindinius statistinius duomenis; |
| --- | --- |

be)

stiprinti Komisijos gebėjimus įgyvendinti ribojamąsias priemones ir kas savaitę skelbti pagrindinius statistinius duomenis;

| bf) | spręsti klausimą dėl įvairiose valstybėse narėse nevienodu mastu įgyvendinamų tikslinių sankcijų su Kremliumi susijusiems asmenims, taip pat daryti įtaką to dar neužtikrinusioms valstybėms narėms, kad Ukrainai būtų teikiama visa būtina karinė, finansinė bei humanitarinė pagalba ir būtų nustatytas visiškas Rusijos dujų, naftos ir anglies importo į ES embargas; |
| --- | --- |

bf)

spręsti klausimą dėl įvairiose valstybėse narėse nevienodu mastu įgyvendinamų tikslinių sankcijų su Kremliumi susijusiems asmenims, taip pat daryti įtaką to dar neužtikrinusioms valstybėms narėms, kad Ukrainai būtų teikiama visa būtina karinė, finansinė bei humanitarinė pagalba ir būtų nustatytas visiškas Rusijos dujų, naftos ir anglies importo į ES embargas;

| bg) | pradėti vykdyti diplomatinę kampaniją visose valstybėse, kurios susilaikė arba balsavo prieš JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, siekiant paaiškinti Rusijos agresijos rimtumą ir vieningo tarptautinės bendruomenės atsako būtinybę; |
| --- | --- |

bg)

pradėti vykdyti diplomatinę kampaniją visose valstybėse, kurios susilaikė arba balsavo prieš JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, siekiant paaiškinti Rusijos agresijos rimtumą ir vieningo tarptautinės bendruomenės atsako būtinybę;

| bh) | laikytis holistinio požiūrio į Rusijos Federaciją ir atsisakyti bet kokio pasirinktinio bendradarbiavimo su Maskva dėl žiaurumų ir karo nusikaltimų, kuriuos organizavo Rusijos politinis elitas ir įvykdė Rusijos pajėgos, jų remiamos grupuotės ir samdiniai Ukrainoje ir kitur; patraukti atsakomybėn už šiuos veiksmus atsakingus sprendimus priimančius asmenis ir perduoti juos tarptautiniam teisingumui; |
| --- | --- |

bh)

laikytis holistinio požiūrio į Rusijos Federaciją ir atsisakyti bet kokio pasirinktinio bendradarbiavimo su Maskva dėl žiaurumų ir karo nusikaltimų, kuriuos organizavo Rusijos politinis elitas ir įvykdė Rusijos pajėgos, jų remiamos grupuotės ir samdiniai Ukrainoje ir kitur; patraukti atsakomybėn už šiuos veiksmus atsakingus sprendimus priimančius asmenis ir perduoti juos tarptautiniam teisingumui;

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0039.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0040.

(3)  OL L 102, 2021 3 24, p. 14.

(4)  OL C 263, 2018 7 25, p. 125.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0121.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0099.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

(8)  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

(9)  OL L 149, 2021 4 30, p. 10.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. birželio 7 d., antradienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/148

---

P9_TA(2022)0220

Atrankos į Europos prokuratūrą komisijos nario skyrimas

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Margreet Fröberg skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2022/2043(INS))

(2022/C 493/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (1), kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (1), kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą (B9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą (B9-0290/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles,

| A. | kadangi Margreet Fröberg atitinka Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Margreet Fröberg atitinka Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas;

| 1. | siūlo paskirti Margreet Fröberg į atrankos komisiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/149

---

P9_TA(2022)0221

Susitarimo dėl GALILEO ir GPS palydovinių navigacijos sistemų ir su jomis susijusių programų skatinimo, suteikimo ir naudojimo galiojimo pratęsimas ***

2022 m. birželio 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl GALILEO ir GPS palydovinių navigacijos sistemų ir su jomis susijusių programų skatinimo, suteikimo ir naudojimo galiojimo pratęsimo projekto (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2022/C 493/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06531/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06531/2022),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0147/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0147/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A9-0153/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A9-0153/2022),

| 1. | pritaria susitarimo pratęsimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

2022 m. birželio 8 d., trečiadienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/150

---

P9_TA(2022)0227

Europolo įgaliojimų stiprinimas: perspėjimų įvedimas į SIS ***I

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europolo įvedamų perspėjimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0791), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0791),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0394/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0394/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. kovo 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. kovo 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0287/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0287/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0350

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/151

---

P9_TA(2022)0228

ES ir Mauritanijos tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir jo įgyvendinimo protokolas ***

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2022/C 493/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projektą (12208/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projektą (12208/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą (12446/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą (12446/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0419/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 8 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 8 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0148/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0148/2022),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mauritanijos Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0229.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/152

---

P9_TA(2022)0229

ES ir Mauritanijos tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir jo įgyvendinimo protokolas (rezoliucija)

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

(2022/C 493/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12208/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12208/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/99 dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo pratęsiamas 2021 m. lapkričio 15 d. baigsiančio galioti Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimas, sudarymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/99 dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo pratęsiamas 2021 m. lapkričio 15 d. baigsiančio galioti Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimas, sudarymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/2123 dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/2123 dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliuciją (3) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliuciją (3) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimą, kuris įsigaliojo 2008 m. rugpjūčio 8 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimą, kuris įsigaliojo 2008 m. rugpjūčio 8 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl tvarios mėlynosios ekonomikos ES: žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmens (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl tvarios mėlynosios ekonomikos ES: žvejybos ir akvakultūros sektorių vaidmens (6),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0419/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (7) (toliau – Kotonu susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (7) (toliau – Kotonu susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) publikaciją „Neprivalomos gairės dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimą maistu ir skurdo panaikinimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) publikaciją „Neprivalomos gairės dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo atsižvelgiant į aprūpinimą maistu ir skurdo panaikinimą“,

| — | atsižvelgdamas į FAO apibendrinamąją ataskaitą dėl smulkiųjų pelaginių žuvų prie Šiaurės Vakarų Afrikos vertinimo 2019 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO apibendrinamąją ataskaitą dėl smulkiųjų pelaginių žuvų prie Šiaurės Vakarų Afrikos vertinimo 2019 m.,

| — | atsižvelgdamas į bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), ypač jos išorės aspektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), ypač jos išorės aspektą,

| — | atsižvelgdamas į JT Jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į ES įsipareigojimą užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, kaip įtvirtinta SESV 208 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES įsipareigojimą užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, kaip įtvirtinta SESV 208 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktus ex ante ir ex post ankstesnio susitarimo ir protokolo vertinimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktus ex ante ir ex post ankstesnio susitarimo ir protokolo vertinimus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 10–12 d. įvykusio neeilinio jungtinio mokslinio komiteto posėdžio dėl Mauritanijos Islamo Respublikos ir Europos Sąjungos pasirašyto žvejybos susitarimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 10–12 d. įvykusio neeilinio jungtinio mokslinio komiteto posėdžio dėl Mauritanijos Islamo Respublikos ir Europos Sąjungos pasirašyto žvejybos susitarimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0154/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0154/2022),

| A. | kadangi tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) įgyvendinimas turi atitikti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, kad būtų užtikrinta tausi žvejybos veikla, kurią vykdant šalyje partnerėje būtų naudojamas tik leidžiamo sužvejoti kiekio perviršis; kadangi sektorine parama turėtų būti prisidedama prie tvaraus žuvininkystės sektoriaus vystymosi, visų pirma remiant smulkiąją žvejybą, kartu stiprinant vietos apsirūpinimo maistu saugumą ir vietos bendruomenes; |
| --- | --- |

A.

kadangi tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) įgyvendinimas turi atitikti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, kad būtų užtikrinta tausi žvejybos veikla, kurią vykdant šalyje partnerėje būtų naudojamas tik leidžiamo sužvejoti kiekio perviršis; kadangi sektorine parama turėtų būti prisidedama prie tvaraus žuvininkystės sektoriaus vystymosi, visų pirma remiant smulkiąją žvejybą, kartu stiprinant vietos apsirūpinimo maistu saugumą ir vietos bendruomenes;

| B. | kadangi pirmasis Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos susitarimas sudarytas 1987 m. ir kadangi paskutinis įgyvendinimo protokolas, kurio pradinė trukmė buvo ketveri metai nuo 2015 iki 2019 m., buvo du kartus pratęstas vieniems metams ir nustojo galioti 2021 m. lapkričio 15 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmasis Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos susitarimas sudarytas 1987 m. ir kadangi paskutinis įgyvendinimo protokolas, kurio pradinė trukmė buvo ketveri metai nuo 2015 iki 2019 m., buvo du kartus pratęstas vieniems metams ir nustojo galioti 2021 m. lapkričio 15 d.;

| C. | kadangi 2021 m. liepos 28 d. Sąjunga ir Mauritanija pasiekė susitarimą dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. liepos 28 d. Sąjunga ir Mauritanija pasiekė susitarimą dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo;

| D. | kadangi Europos Sąjunga ir Afrikos šalys pasirašė keletą tausios žvejybos partnerystės susitarimų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga ir Afrikos šalys pasirašė keletą tausios žvejybos partnerystės susitarimų;

| E. | kadangi naujasis protokolas apima penkerių metų laikotarpį ir jame numatytos panašios žvejybos galimybės, kaip ir ankstesniame protokole, ir pagal jį Sąjungos finansinis įnašas už galimybę žvejoti siekia 57,5 mln. EUR per metus, o jos paramos sektoriui įnašas iš viso sudaro 16,5 mln. EUR; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujasis protokolas apima penkerių metų laikotarpį ir jame numatytos panašios žvejybos galimybės, kaip ir ankstesniame protokole, ir pagal jį Sąjungos finansinis įnašas už galimybę žvejoti siekia 57,5 mln. EUR per metus, o jos paramos sektoriui įnašas iš viso sudaro 16,5 mln. EUR;

| F. | kadangi žvejybos partnerystės susitarimas su Mauritanija yra didžiausios vertės mišrus ES susitarimas; kadangi jame numatomos žvejybos galimybės 10 valstybių narių laivams, žvejojantiems demersinių ir pelaginių rūšių gyvūnus, kurie, kaip tunai, yra toli migruojančios rūšys, neviršijant esamo perviršio, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos 62 straipsnyje, atsižvelgiant į Mauritanijos laivynų žvejybos pajėgumus; |
| --- | --- |

F.

kadangi žvejybos partnerystės susitarimas su Mauritanija yra didžiausios vertės mišrus ES susitarimas; kadangi jame numatomos žvejybos galimybės 10 valstybių narių laivams, žvejojantiems demersinių ir pelaginių rūšių gyvūnus, kurie, kaip tunai, yra toli migruojančios rūšys, neviršijant esamo perviršio, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos 62 straipsnyje, atsižvelgiant į Mauritanijos laivynų žvejybos pajėgumus;

| G. | kadangi smulkiųjų pelaginių žuvų, ypač sardinėlių, išteklių pereikvojimas ir jų perdirbimas į žuvų miltus ir žuvų taukus daro didžiulę žalą ne tik vietos vandenims, pvz., dėl nuotekų taršos, bet ir vietos gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui visame Vakarų Afrikos regione; kadangi 2017 m. Mauritanija įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti ir palaipsniui nutraukti žuvų miltų ir žuvų taukų gamybą; kadangi nuo 2010 m. jų gamyba išaugo tris kartus, o žuvų miltų gamyklos plečiasi Mauritanijoje ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

G.

kadangi smulkiųjų pelaginių žuvų, ypač sardinėlių, išteklių pereikvojimas ir jų perdirbimas į žuvų miltus ir žuvų taukus daro didžiulę žalą ne tik vietos vandenims, pvz., dėl nuotekų taršos, bet ir vietos gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui visame Vakarų Afrikos regione; kadangi 2017 m. Mauritanija įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti ir palaipsniui nutraukti žuvų miltų ir žuvų taukų gamybą; kadangi nuo 2010 m. jų gamyba išaugo tris kartus, o žuvų miltų gamyklos plečiasi Mauritanijoje ir kaimyninėse šalyse;

| H. | kadangi patikimi moksliniai duomenys, veiksmingos stebėsenos bei kontrolės sistemos ir sužvejotų žuvų kiekio ir žvejybos licencijų skaidrumas yra būtini pakrantės valstybėms, kad jos galėtų nustatyti turimą bendrų smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių perteklių ir užtikrinti, kad būtų priimti valdymo sprendimai dėl išteklių, kad jie nebūtų žvejojami viršijant mokslines ribas; kadangi, kalbant apie smulkiųjų pelaginių žuvų valdymą Mauritanijoje, 2021 m. neeilinio jungtinio mokslinio komiteto posėdžio ataskaitoje buvo remiamos papildomos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti žvejybos pastangas šalies 15 jūrmylių žvejybos zonoje, pvz., išteklių, kurie, kaip moksliškai patvirtinta, yra pereikvoti, kvotų nustatymas; |
| --- | --- |

H.

kadangi patikimi moksliniai duomenys, veiksmingos stebėsenos bei kontrolės sistemos ir sužvejotų žuvų kiekio ir žvejybos licencijų skaidrumas yra būtini pakrantės valstybėms, kad jos galėtų nustatyti turimą bendrų smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių perteklių ir užtikrinti, kad būtų priimti valdymo sprendimai dėl išteklių, kad jie nebūtų žvejojami viršijant mokslines ribas; kadangi, kalbant apie smulkiųjų pelaginių žuvų valdymą Mauritanijoje, 2021 m. neeilinio jungtinio mokslinio komiteto posėdžio ataskaitoje buvo remiamos papildomos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti žvejybos pastangas šalies 15 jūrmylių žvejybos zonoje, pvz., išteklių, kurie, kaip moksliškai patvirtinta, yra pereikvoti, kvotų nustatymas;

| I. | kadangi parama sektoriui pagal naująjį protokolą skiriama aštuonioms intervencijos sritims; kadangi tai, be kita ko, apima paramą smulkiajai žvejybai ir pakrančių bendruomenėms, mokslinių tyrimų stiprinimą, kontrolės ir priežiūros veiklos stiprinimą ir techninę paramą Mauritanijos valdžios institucijoms; kadangi jungtinis komitetas tvirtins tokios paramos naudojimo daugiametę sektoriaus programą; kadangi Mauritanijos valdžios institucijos privalo pateikti galutinę paramos sektoriui įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

I.

kadangi parama sektoriui pagal naująjį protokolą skiriama aštuonioms intervencijos sritims; kadangi tai, be kita ko, apima paramą smulkiajai žvejybai ir pakrančių bendruomenėms, mokslinių tyrimų stiprinimą, kontrolės ir priežiūros veiklos stiprinimą ir techninę paramą Mauritanijos valdžios institucijoms; kadangi jungtinis komitetas tvirtins tokios paramos naudojimo daugiametę sektoriaus programą; kadangi Mauritanijos valdžios institucijos privalo pateikti galutinę paramos sektoriui įgyvendinimo ataskaitą;

| J. | kadangi naujuoju protokolu įsteigiamas naujas koordinavimo organas (pranc. cellule de coordination), kuris padės įgyvendinti programoje nustatytus projektus ir bus atsakingas už jungtinio komiteto sprendimų stebėseną; |
| --- | --- |

J.

kadangi naujuoju protokolu įsteigiamas naujas koordinavimo organas (pranc. cellule de coordination), kuris padės įgyvendinti programoje nustatytus projektus ir bus atsakingas už jungtinio komiteto sprendimų stebėseną;

| K. | kadangi naujojo protokolo 7 straipsniu Sąjungai ir Mauritanijai suteikiama galimybė trečiaisiais įgyvendinimo metais peržiūrėti žvejybos galimybes, atsižvelgiant į išteklių tvarumą žvejybos rajone ir atitinkamai koreguojant ES finansinį įnašą; |
| --- | --- |

K.

kadangi naujojo protokolo 7 straipsniu Sąjungai ir Mauritanijai suteikiama galimybė trečiaisiais įgyvendinimo metais peržiūrėti žvejybos galimybes, atsižvelgiant į išteklių tvarumą žvejybos rajone ir atitinkamai koreguojant ES finansinį įnašą;

| L. | kadangi naujuoju protokolu įvedami skirtingi 6 kategorijos (pelaginių žuvų žvejybos traleriai) laivų savininkų mokesčiai, kurie labiau atitinka kiekvienos konkrečios žvejojamos pelaginės rūšies žuvų rinkos vertę; |
| --- | --- |

L.

kadangi naujuoju protokolu įvedami skirtingi 6 kategorijos (pelaginių žuvų žvejybos traleriai) laivų savininkų mokesčiai, kurie labiau atitinka kiekvienos konkrečios žvejojamos pelaginės rūšies žuvų rinkos vertę;

| M. | kadangi naujojo susitarimo 3 straipsnyje teigiama, kad ES laivynui turi būti taikomos tos pačios žvejybos ir prieigos prie išteklių techninės sąlygos, kaip ir visiems kitiems laivynams; kadangi tame pačiame straipsnyje reikalaujama stiprinti informacijos mainus ir Mauritanija įpareigojama viešai paskelbti visus susitarimus, pagal kuriuos užsienio laivams leidžiama įplaukti į jos žvejybos zoną; |
| --- | --- |

M.

kadangi naujojo susitarimo 3 straipsnyje teigiama, kad ES laivynui turi būti taikomos tos pačios žvejybos ir prieigos prie išteklių techninės sąlygos, kaip ir visiems kitiems laivynams; kadangi tame pačiame straipsnyje reikalaujama stiprinti informacijos mainus ir Mauritanija įpareigojama viešai paskelbti visus susitarimus, pagal kuriuos užsienio laivams leidžiama įplaukti į jos žvejybos zoną;

| N. | kadangi naujuoju protokolu iš dalies pakeičiama ir išplečiama ES laivų smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos zona; kadangi protokolo 9 straipsnyje reikalaujama, kad Mauritanija per šešis mėnesius nuo protokolo įgyvendinimo pradžios parengtų tvaraus smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos valdymo planą, taikomą visiems Mauritanijos vandenyse žvejojantiems laivynams, kaip sąlygą naujai žvejybos zonai sukurti; kadangi 7,5 mln. EUR Sąjungos finansinio įnašo skiriama su sąlyga, kad jungtinis komitetas patvirtins šį valdymo planą; |
| --- | --- |

N.

kadangi naujuoju protokolu iš dalies pakeičiama ir išplečiama ES laivų smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos zona; kadangi protokolo 9 straipsnyje reikalaujama, kad Mauritanija per šešis mėnesius nuo protokolo įgyvendinimo pradžios parengtų tvaraus smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos valdymo planą, taikomą visiems Mauritanijos vandenyse žvejojantiems laivynams, kaip sąlygą naujai žvejybos zonai sukurti; kadangi 7,5 mln. EUR Sąjungos finansinio įnašo skiriama su sąlyga, kad jungtinis komitetas patvirtins šį valdymo planą;

| O. | kadangi pagal naująjį protokolą ES laivams leidžiama išskirtinėmis aplinkybėmis iškrauti laimikį ne Mauritanijos uostuose – toks buvo ilgalaikis Mauritanijos vandenyse veiklą vykdančių ES žvejybos laivų prašymas; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal naująjį protokolą ES laivams leidžiama išskirtinėmis aplinkybėmis iškrauti laimikį ne Mauritanijos uostuose – toks buvo ilgalaikis Mauritanijos vandenyse veiklą vykdančių ES žvejybos laivų prašymas;

| P. | kadangi Komisija, įvertinusi ankstesnį protokolą, paragino sukurti regioninę bendrų smulkiųjų pelaginių žuvų ir jūrinių lydekų išteklių naudojimo valdymo sistemą, kaip reikalaujama pagal JT jūrų teisės konvencijos 63 straipsnį; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija, įvertinusi ankstesnį protokolą, paragino sukurti regioninę bendrų smulkiųjų pelaginių žuvų ir jūrinių lydekų išteklių naudojimo valdymo sistemą, kaip reikalaujama pagal JT jūrų teisės konvencijos 63 straipsnį;

| 1. | palankiai vertina tai, kad sudaromas naujas Sąjungos ir Mauritanijos tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir protokolas, suformuluoti taip, kad būtų patobulintas ir modernizuotas esamas susitarimas; teigiamai vertina tai, kad nuo šiol nereikės pratęsti ankstesnio protokolo galiojimo dar vieneriems metams arba tais atvejais, kai jis nebus griežtai būtinas, tas pratęsimas bus panaikintas, nedarant žalos Europos laivynui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taip pat palankiai vertina partnerystės susitarimo pakeitimą į išsamų tausios žvejybos partnerystės susitarimą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tokio pobūdžio susitarimai yra geras bendradarbiavimo vandenynų ir tvaraus žuvų išteklių valdymo srityje pagrindas; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad bendroje žuvininkystės politikoje įtvirtinti tvaraus valdymo principai atsispindėtų Sąjungos žuvininkystės susitarimuose, be kita ko, juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad šiuo susitarimu stiprinamas aplinkos, ekonominis, socialinis, administracinis ir mokslinis bendradarbiavimas, siekiant stiprinti tausią žuvininkystę, prisidėti prie geresnio vandenynų valdymo, kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, stebėti ir kontroliuoti žvejybos veiklą ir prisidėti prie skaidraus susitarimo įgyvendinimo bei darbo vietų kūrimo laikantis 2007 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos Nr. 188 dėl darbo žvejybos sektoriuje; pabrėžia, kad partnerystė turi suteikti garantijas ir apsaugą visiems ES laivuose dirbantiems darbuotojams; pabrėžia sąžiningos konkurencijos svarbą visiems Mauritanijos vandenyse veiklą vykdantiems žvejams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta naujojo susitarimo ir protokolo svarbą atsižvelgiant į dideles žvejybos galimybes ES laivynui, ir į tai, kad jie yra nuolatinio struktūrinio Sąjungos ir Mauritanijos bendradarbiavimo platforma, visų pirma tvaraus žvejybos valdymo ir Europos laivyno išsaugojimo srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Mauritaniją užtikrinti, kad nebūtų pereikvojama smulkiųjų pelaginių žuvų, bei sustabdyti ir palaipsniui panaikinti neigiamą Mauritanijos žuvų miltų ir žuvų taukų pramonės poveikį; ragina ES pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą prisidėti prie šių tikslų įgyvendinimo; pažymi, kad žuvis visų pirma turėtų būti naudojama žmonėms vartoti, o ne kaip žaliava maisto perdirbimo pramonei, ir kad svarbu, kad vietos valdžios institucijos dalyvautų ir bendradarbiautų šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina naujame protokole Mauritanijai nustatytą reikalavimą paskelbti tvaraus smulkiųjų pelaginių žuvų valdymo planą, kuris bus taikomas visiems Mauritanijos vandenyse žvejojantiems laivams; primygtinai ragina Mauritaniją rengiant tokį planą remtis 2021 m. neeilinio jungtinio mokslinio komiteto posėdžio ataskaitos išvadomis ir prireikus taikyti mokslu pagrįstą atsargumo principą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad šalys įsipareigoja propaguoti žvejybos valdymą nediskriminuojant įvairių rajone veikiančių laivynų ir kad Sąjungos laivams turėtų būti suteikta prieiga prie atitinkamos perviršinių žvejybos išteklių dalies, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina naujajame susitarime ir protokole numatytas skaidrumo ir nediskriminavimo sąlygas ir primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad šios nuostatos būtų visiškai įgyvendintos ir jų būtų laikomasi; pažymi, kad skaidrumo taisyklės jau buvo numatytos ankstesniame susitarime, tačiau jų nebuvo visapusiškai laikomasi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reikalauja, kad Mauritanija informuotų Komisiją apie visus viešuosius ar privačius susitarimus su jos žvejybos zonoje veikiančiais užsienio laivais ir kad ši informacija būtų įtraukta į metinę ataskaitą, kurią Komisija turi nusiųsti Parlamentui; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Mauritanija iki šiol nepaskelbė kai kurių žvejybos susitarimų su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, jog protokole reikalaujama, kad būtų keičiamasi informacija apie ataskaitas dėl užsienio laivynų ir užsienio subjektams priklausančių šalies laivynų, vykdančių veiklą Mauritanijos vandenyse, veiklos; ragina Mauritaniją aiškiu ir naudotojui patogiu formatu pateikti Komisijai išsamią informaciją apie visus jos vandenyse žvejojančius laivus, kad būtų galima susidaryti aiškų bendrą vaizdą apie bendras žvejybos pastangas, laimikį pagal rūšis ir išteklių būklę; ragina Mauritaniją šią informaciją paskelbti viešai; pažymi, kad tai yra „perviršio“ apskaičiavimo pagal JT Jūrų teisės konvencijos principus sąlyga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Mauritanija paskelbė pirmąją Žuvininkystės skaidrumo iniciatyvos ataskaitą; pažymi, kad ataskaita grindžiama 2018 kalendorinių metų informacija; ragina Mauritaniją paskelbti naujesnius duomenis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl vėliavos pakeitimo, visų pirma Mauritanijos vandenyse ir apskritai regione, praktikos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Sąjunga, atsižvelgdama į savo žvejybos partnerystės susitarimų ir tausios žvejybos partnerystės susitarimų, galiojančių Šiaurės Vakarų Afrikoje, tinklą, turi atlikti tam tikrą vaidmenį skatindama Mauritaniją ir jos kaimynines šalis aktyviau bendradarbiauti valdant bendrus išteklius, visų pirma nustatant išteklius ir žvejybos galimybes, pvz., vietos apsirūpinimo maistu saugumui svarbius išteklius; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu, jog Sąjunga aktyviai bendradarbiautų su savo partneriais šioje srityje, siekiant užtikrinti, kad atitinkamoje regioninėje žvejybos valdymo organizacijoje būtų priimami tvaraus valdymo sprendimai; ragina ES, Mauritaniją ir kaimynines šalis remti visapusiškos regioninės bendrų smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių naudojimo valdymo sistemos įgyvendinimą, įsteigiant šių išteklių regioninę žvejybos valdymo organizaciją ir pradedant tarptautinį dialogą su susijusiomis šalimis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina visų šalių įsipareigojimą skaidriai ir laikantis Kotonu susitarimo įgyvendinti susitarimą žmogaus teisių, demokratijos principų, teisinės valstybės ir gero valdymo srityse; ragina ypatingą dėmesį skirti žmogaus teisėms Mauritanijoje, įskaitant žuvininkystės sektorių, ypatingą dėmesį skiriant darbo sąlygoms; pažymi, kad Kotonu susitarimo pagarbos žmogaus teisėms požiūriu neįgyvendinimas gali lemti susitarimo sustabdymą pagal jo 21 straipsnį ir naujojo įgyvendinimo protokolo 14 straipsnį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad ankstesnio protokolo ex post vertinime daroma išvada, jog apskritai Mauritanijai ir ES teko panaši pridėtinės vertės dalis (kiekvienai po 40–45 proc.); vis dėlto pažymi, kad ES laivų veiklos pridėtinė vertė Mauritanijai yra palyginti maža, nes sausumoje nėra ekonominės sąveikos; atsižvelgdamas į tai, ragina ES išnagrinėti būdus, kaip pagerinti šią padėtį pagal naująjį protokolą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad Mauritanijai buvo sunku įsisavinti paramą sektoriui; todėl ragina Komisiją teikti techninę pagalbą rengiant ir įgyvendinant daugiametę sektoriaus programą ir stiprinti administracinį pajėgumą Mauritanijoje, ypač naujo koordinavimo organo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad parama sektoriui yra svarbus Mauritanijos žuvininkystės sektoriaus plėtros ir darbo vietų pakrančių bendruomenėse kūrimo elementas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina sektorinę paramą pagal 6 ir 7 kryptis; ragina jungtinį komitetą skatinti infrastruktūros projektus, dėl kurių padidės žuvies produktų vartojimas vietoje, ir finansuoti projektus, kurie tiesiogiai naudingi visai Mauritanijos mažos apimties žvejybos vertės grandinei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina vykdyti daugiau sektoriaus paramos projektų siekiant padėti Mauritanijos žuvininkystės sektoriuje dirbančioms moterims, ypač toms, kurios dalyvauja perdirbimo veikloje; pripažįsta tokių projektų svarbą vietos apsirūpinimo maistu saugumui ir prašo, kad moterys būtų pakviestos dalyvauti praktiniuose seminaruose, skirtuose paramos veiksmams pristatyti ir planuoti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad viena iš bendrų problemų, susijusių su parama sektoriui, numatyta Sąjungos tausios žvejybos partnerystės susitarimuose, yra matomumo, prieinamumo ir skaidrumo stoka; todėl palankiai vertina matomumo ir viešinimo priemones, kurių imtasi vykdant su protokolo įgyvendinimu susijusią veiklą, kad jo nauda būtų visapusiškai matoma ir prieinama visiems susijusiems subjektams; pažymi, kad siekiant padidinti sektorinę paramą, įskaitant jos veiksmingumą, reikia gerinti įgyvendinimą ir panaudojimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir Mauritaniją pagerinti ir paspartinti sektorinės paramos įgyvendinimą ir padidinti skaidrumą, ypač žvejybos licencijų srityje; todėl palankiai vertina tai, kad skelbiamos metinės ataskaitos apie tai, kaip naudojama sektorinė parama, ir ragina jas paskelbti viešai; siūlo Parlamentui pristatyti veiksmus ar priemones, kurios yra svarbiausios arba daro didžiausią poveikį tam tikroms Mauritanijos teritorijos ar visuomenės dalims, kurios atitinka šios sektorinės pagalbos skyrimo reikalavimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau rinkti duomenis apie Mauritanijos vandenyse esančius išteklius ir kad tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimas turi būti grindžiamas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis; mano, kad sektorinė parama turėtų būti naudojama siekiant paremti smulkiąją žvejybą ir visų pirma pagerinti mokslinius duomenis apie žuvų išteklius, ypač bendrus smulkiųjų pelaginių žuvų, pvz., sardinėlių ir paprastųjų stauridžių išteklius, ir apie visų laivynų, žvejojančių jų žvejybos plotuose, kontrolės bei priežiūros veiklą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia mokslinių duomenų apie išteklius, tinkamo duomenų rinkimo ir geresnės stebėsenos svarbą, kad naujuoju protokolu būtų galima padidinti ir pagerinti mokslinio stebėjimo aprėptį, o tai visų pirma turėtų būti trečiųjų šalių žvejybos laivų tikslas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas ekspertų ir mokslininkų dalyvavimui ir informacijos mainams pagal šį susitarimą ir jo įgyvendinimo laikotarpiu, prireikus, skirtingų rūšių ir susitarimo veikimo įvertinimo tikslais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad naujasis protokolas leidžia pakoreguoti ES finansinį įnašą ir žvejybos galimybes trečiaisiais jo taikymo metais; ragina Komisiją prireikus pasinaudoti šiomis lankstumo nuostatomis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina naujas laivų savininkų mokesčių taisykles ir tikisi, kad šis ir kiti protokolo patobulinimai, įskaitant galimybę ES laivams išskirtinėmis aplinkybėmis iškrauti laimikį ne Mauritanijos uostuose, padės ateityje geriau išnaudoti turimas žvejybos galimybes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina ir pripažįsta tai, kad pagal protokolą pelaginių rūšių žuvis žvejojančių tralerių šaldiklių ir krevečių žvejybos laivų savininkai iš Sąjungos turėtų toliau natūra prisidėti prie žuvų paskirstymo vargingiems gyventojams politikos, t. y. rezervuoti 2 proc. savo pelaginių žuvų laimikio, perkrauto arba iškrauto reiso pabaigoje, Nacionalinei žuvies paskirstymo bendrovei (pranc. Société nationale de distribution de poisson); pažymi, kad Mauritanijoje didėja vietos žuvų vartojimas; ragina Komisiją ir Mauritanijos valdžios institucijas užtikrinti, kad šios žuvys iš tikrųjų pasiektų gyventojus ir nepatektų į žuvų miltų gamyklas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia įsipareigojimą įgyvendinti TDO principus ir teises, kad jie būtų taikomi visiems ES laivuose dirbantiems žvejams, siekiant panaikinti diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje; mano, kad šį įgyvendinimą reikėtų atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina kvalifikuotų Mauritanijos jūrininkų įdarbinimą ES laivuose pagal sutartis, kurios atitinka TDO standartus ir apima socialinį draudimą; ragina dėti daugiau pastangų įdarbinti stažuotojus, kad sektoriaus programoje dalyvautų daugiau kvalifikuotų asmenų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją įtraukti tausios žvejybos partnerystės susitarimus kaip pagrindinį ES ir Afrikos partnerystės elementą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina ES paramos vystymuisi Mauritanijoje lėšomis finansuojamus projektus, pvz., „Promopeche“, kuriais siekiama kurti darbo vietas ir parengti jaunimą smulkiosios žvejybos srityje; ragina Komisiją pagerinti tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) suderinimą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad mažos apimties žvejybos sektorius yra svarbus Mauritanijos ekonomikos sektorius ir kad jis yra labai svarbus šalies ekonomikos vystymuisi, apsirūpinimo maistu saugumui, mitybai, užimtumo, ypač moterų ir jaunimo, galimybėms, taip pat tam, kad visiems būtų užtikrintas integracinis ir darnus ekonomikos vystymasis; todėl remia priemones, kuriomis siekiama gerokai padidinti vietos subjektų, įskaitant mažas šeimos įmones ir pakrančių bendruomenes, atsparumą klimato kaitos ir pakrančių erozijos padariniams; primygtinai reikalauja, kad investicijos į žuvininkystę būtų aiškiai suderintos su DVT ir nekeltų pavojaus pakrančių bendruomenių poreikiams; primygtinai reikalauja, kad pagal naująjį susitarimą numatytas finansinis įnašas būtų paskirstytas atsižvelgiant į esminį pakrančių bendruomenių vaidmenį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina skatinti vietos ir regionų ekonominę plėtrą ir stiprinti nuo jūrų išteklių priklausomas pakrančių bendruomenes, kurios turi būti visapusiškai integruotos į jūrų ir pakrančių teritorijų valdymą; primena, kad jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės atkūrimas palaiko pakrančių bendruomenes ir prisideda prie klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos; pabrėžia, kad įgyvendinimo proceso metu reikia reguliariai konsultuotis su pakrančių bendruomenėmis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta, jog ES rinkos ir gamintojai priklauso nuo žuvies importo iš Mauritanijos, be kitų valstybių, kad ES vartotojams užtikrintų maisto pakankamumą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reikalauja, kad dedant tolesnes ES pastangas pagal šį tausios žvejybos partnerystės susitarimą daugiausia dėmesio būtų teikiama tam, kad būtų nutrauktos žalingos ir netvarios žvejybos subsidijos Pasaulio prekybos organizacijoje ir kitose tarptautinėse organizacijose, ypatingą dėmesį skiriant neteisėtai žvejybai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prašo, kad vykdant žvejybą Mauritanijoje ir jos apylinkėse būtų laikomasi ES teisinės srities acquis, įskaitant ES Teisingumo Teismo sprendimus, ir kad jis būtų tinkamai taikomas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Mauritanijos Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  OL L 34, 2021 2 1, p. 1.

(2)  OL L 439, 2021 12 8, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0228.

(4)  OL L 343, 2006 12 8, p. 4.

(5)  OL L 439, 2021 12 8, p. 3.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0135.

(7)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(8)  OL C 184, 2022 5 5, p. 2.

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/158

---

P9_TA(2022)0230

ES aviacijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos peržiūra ***I

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant visos Sąjungos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo ir tinkamo pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/21)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (10) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Aviacijos veikla į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB (11); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (10) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Aviacijos veikla į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB (11);

| (1) | siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (10) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Aviacijos veikla
  , susijusi su skrydžiais iš Sąjungoje esančio aerodromo arba į jį,
  į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB (11)

  . 2011 m. gruodžio 21 d. sprendime

   (11a)

  Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad aviacijos veiklos įtraukimas į ES ATLPS pagal tą direktyvą nepažeidžia tarptautinės teisės
  ; |
| --- | --- |

(1)

siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (10) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Aviacijos veikla
  , susijusi su skrydžiais iš Sąjungoje esančio aerodromo arba į jį,
  į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB (11)

  . 2011 m. gruodžio 21 d. sprendime

   (11a)

  Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad aviacijos veiklos įtraukimas į ES ATLPS pagal tą direktyvą nepažeidžia tarptautinės teisės
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | siekdama palengvinti pažangą ICAO lygmeniu ir nustatyti pasaulinę tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų kiekio mažinimo sistemą, Sąjunga priėmė daugybę nukrypti leidžiančių nuostatų, kurioms taikomi terminai (angl. „stop-the-clock“), pagal kurias ES ATLPS išimtis taikoma visiems papildomiems ES skrydžiams. Paskutinė nukrypti leidžianti nuostata, nustatyta Reglamentu (ES) 2017/2392, taikoma iki 2023 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

siekdama palengvinti pažangą ICAO lygmeniu ir nustatyti pasaulinę tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų kiekio mažinimo sistemą, Sąjunga priėmė daugybę nukrypti leidžiančių nuostatų, kurioms taikomi terminai (angl. „stop-the-clock“), pagal kurias ES ATLPS išimtis taikoma visiems papildomiems ES skrydžiams. Paskutinė nukrypti leidžianti nuostata, nustatyta Reglamentu (ES) 2017/2392, taikoma iki 2023 m.;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Paryžiaus
  susitarimas, priimtas 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas) (12). Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai, prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Paryžiaus
  susitarimas, priimtas 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas) (12). Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai, prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius;

| (2) | aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga ir kitos pasaulio šalys. Paryžiaus
  susitarimas, priimtas 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas) (12). Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , be kita ko atsižvelgiant į teisingumą ir bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principą bei į skirtingas nacionalines aplinkybes. Atsižvelgiant į tai, kad ekspertų vertinimai, paskelbti 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 13 d. Glazge vykusioje 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26), rodo, kad vidutinė metinė temperatūra visame pasaulyje pakils 1,8 –2,4  oC, COP 26 išvadose Šalys susitarė, kad pasaulinis temperatūros vidurkio didėjimas ne daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, gerokai sumažintų klimato kaitos riziką ir poveikį, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad per šį kritinį dešimtmetį būtų paspartinta klimato politika ir kad Šalys apribotų pasaulinį atšilimą iki 1,5  oC
  . Kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai, prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius; |
| --- | --- |

(2)

aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga ir kitos pasaulio šalys. Paryžiaus
  susitarimas, priimtas 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas) (12). Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , be kita ko atsižvelgiant į teisingumą ir bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principą bei į skirtingas nacionalines aplinkybes. Atsižvelgiant į tai, kad ekspertų vertinimai, paskelbti 2021 m. spalio 31 d. – lapkričio 13 d. Glazge vykusioje 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26), rodo, kad vidutinė metinė temperatūra visame pasaulyje pakils 1,8 –2,4  oC, COP 26 išvadose Šalys susitarė, kad pasaulinis temperatūros vidurkio didėjimas ne daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, gerokai sumažintų klimato kaitos riziką ir poveikį, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad per šį kritinį dešimtmetį būtų paspartinta klimato politika ir kad Šalys apribotų pasaulinį atšilimą iki 1,5  oC
  . Kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai, prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | aviacijos sektoriuje išmetama 2–3 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio. Sąjungoje iš aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekis sudaro 3,7  proc. viso išmetamo CO2 kiekio. Aviacijos sektorius išmeta 15,7  proc. visų transporto sektoriaus išmetamų teršalų, neatsižvelgiant į kitus nei CO2 išmetamuosius teršalus, todėl šis sektorius yra antras pagal dydį transporto sektoriuje išmetamų ŠESD šaltinis po kelių transporto. 2018 m. Europos saugios oro navigacijos organizacija buvo numačiusi, kad iki 2040 m. vykdant aviacijos veiklą Europoje išmetamas metinis ŠESD kiekis padidės 53 proc., palyginti su 2017 m. Poreikis imtis veiksmų siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį tampa vis aktualesnis, kaip teigiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“ (angl. „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“) ir 2022 m. vasario 28 d. atsakaitoje „Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“ (angl. „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“). IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. Ji pateikė naujus vertinimus, kad per ateinančius dešimtmečius visuotinis atšilimas gali viršyti 1,5  oC, ir pažymėjo, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas nebus nedelsiant, greitai ir dideliu mastu sumažintas, nepavyks pasiekti, kad atšilimas būtų apribotas iki maždaug 1,5  oC ar net 2 oC. Todėl Sąjunga turėtų spręsti šį neatidėliotiną klausimą didindama savo pastangas ir įsitvirtindama kaip tarptautinė kovos su klimato kaita lyderė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

aviacijos sektoriuje išmetama 2–3 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio. Sąjungoje iš aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekis sudaro 3,7  proc. viso išmetamo CO2 kiekio. Aviacijos sektorius išmeta 15,7  proc. visų transporto sektoriaus išmetamų teršalų, neatsižvelgiant į kitus nei CO2 išmetamuosius teršalus, todėl šis sektorius yra antras pagal dydį transporto sektoriuje išmetamų ŠESD šaltinis po kelių transporto. 2018 m. Europos saugios oro navigacijos organizacija buvo numačiusi, kad iki 2040 m. vykdant aviacijos veiklą Europoje išmetamas metinis ŠESD kiekis padidės 53 proc., palyginti su 2017 m. Poreikis imtis veiksmų siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį tampa vis aktualesnis, kaip teigiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“ (angl. „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“) ir 2022 m. vasario 28 d. atsakaitoje „Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“ (angl. „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“). IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. Ji pateikė naujus vertinimus, kad per ateinančius dešimtmečius visuotinis atšilimas gali viršyti 1,5  oC, ir pažymėjo, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas nebus nedelsiant, greitai ir dideliu mastu sumažintas, nepavyks pasiekti, kad atšilimas būtų apribotas iki maždaug 1,5  oC ar net 2 oC. Todėl Sąjunga turėtų spręsti šį neatidėliotiną klausimą didindama savo pastangas ir įsitvirtindama kaip tarptautinė kovos su klimato kaita lyderė;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | prieš COVID-19 krizę ICAO buvo apskaičiavusi, kad iki 2040 m. tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekis gali padidėti iki 150 proc., palyginti su 2020 m. Nors dėl COVID-19 pandemijos laikinai sumažėjo aviacijos eismo intensyvumas, esamos prognozės prieš COVID-19 pandemiją rodo, kad aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekis iki 2040 m. kasmet didės 150 proc., palyginti su 2020 m., ir 53 proc. iki 2040 m., palyginti su 2017 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

prieš COVID-19 krizę ICAO buvo apskaičiavusi, kad iki 2040 m. tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekis gali padidėti iki 150 proc., palyginti su 2020 m. Nors dėl COVID-19 pandemijos laikinai sumažėjo aviacijos eismo intensyvumas, esamos prognozės prieš COVID-19 pandemiją rodo, kad aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekis iki 2040 m. kasmet didės 150 proc., palyginti su 2020 m., ir 53 proc. iki 2040 m., palyginti su 2017 m.;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 2018 m. birželio 27 d. įvykusiame 214-osios sesijos dešimtajame posėdyje Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taryba priėmė Čikagos konvencijos 16 priedo IV tomo (Aplinkos apsaugos tarptautiniai standartai ir rekomenduojama praktika. Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)) pirmą redakciją. Sąjunga ir jos valstybės narės
  tolia remia
  CORSIA
  ir yra įsipareigojusios ją įgyvendinti
  nuo pat 2021–2023 m. (13) bandomojo etapo pradžios; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

2018 m. birželio 27 d. įvykusiame 214-osios sesijos dešimtajame posėdyje Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taryba priėmė Čikagos konvencijos 16 priedo IV tomo (Aplinkos apsaugos tarptautiniai standartai ir rekomenduojama praktika. Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)) pirmą redakciją. Sąjunga ir jos valstybės narės
  tolia remia
  CORSIA
  ir yra įsipareigojusios ją įgyvendinti
  nuo pat 2021–2023 m. (13) bandomojo etapo pradžios;

| (3) | 2018 m. birželio 27 d. įvykusiame 214-osios sesijos dešimtajame posėdyje Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taryba priėmė Čikagos konvencijos 16 priedo IV tomo (Aplinkos apsaugos tarptautiniai standartai ir rekomenduojama praktika. Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)) pirmą redakciją. Sąjunga ir jos valstybės narės CORSIA
  įgyvendina
  nuo pat 2021–2023 m. bandomojo etapo (13) pradžios. |
| --- | --- |

(3)

2018 m. birželio 27 d. įvykusiame 214-osios sesijos dešimtajame posėdyje Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taryba priėmė Čikagos konvencijos 16 priedo IV tomo (Aplinkos apsaugos tarptautiniai standartai ir rekomenduojama praktika. Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)) pirmą redakciją. Sąjunga ir jos valstybės narės CORSIA
  įgyvendina
  nuo pat 2021–2023 m. bandomojo etapo (13) pradžios.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui
  pateiktame atnaujintame
  nacionaliniu lygmeniu
  nustatytame
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  įsipareigojime

   (16) Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. visos savo ekonomikos išmetamą grynąjį ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui
  pateiktame atnaujintame
  nacionaliniu lygmeniu
  nustatytame
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  įsipareigojime

   (16) Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. visos savo ekonomikos išmetamą grynąjį ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

| (6) | 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui
  pateiktuose atnaujintuose
  nacionaliniu lygmeniu
  nustatytuose
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  įsipareigojimuose

   (16) Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. visos savo ekonomikos išmetamą grynąjį ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui
  pateiktuose atnaujintuose
  nacionaliniu lygmeniu
  nustatytuose
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  įsipareigojimuose

   (16) Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. visos savo ekonomikos išmetamą grynąjį ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamente
  (ES) 2021/1119 (17) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  iki
  2050 m. 
  užtikrinti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą.
  Tame reglamente
  taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamente
  (ES) 2021/1119 (17) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  iki
  2050 m. 
  užtikrinti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą.
  Tame reglamente
  taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

| (7) | kaip numatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) 2021/1119 (17)

  2 straipsnio 1 dalyje,
  Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  2050 m. 
  pasiekti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  ir siekį po tos datos pasiekti neigiamą išmetamą ŠESD kiekį
  .
  To reglamento 4 straipsnio 1 dalyje
  taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

(7)

kaip numatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) 2021/1119 (17)

  2 straipsnio 1 dalyje,
  Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  2050 m. 
  pasiekti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  ir siekį po tos datos pasiekti neigiamą išmetamą ŠESD kiekį
  .
  To reglamento 4 straipsnio 1 dalyje
  taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | šiuo Direktyvos 2003/87/EB pakeitimu siekiama aviacijos srityje įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir reguliavimo sistemą, kurios reikia, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) 2021/... nustatytas privalomas ES 2030 m. klimato srities tikslas iki 2030 m. Sąjungos viduje grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

šiuo Direktyvos 2003/87/EB pakeitimu siekiama aviacijos srityje įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir reguliavimo sistemą, kurios reikia, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) 2021/... nustatytas privalomas ES 2030 m. klimato srities tikslas iki 2030 m. Sąjungos viduje grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

| (8) | šiuo Direktyvos 2003/87/EB pakeitimu siekiama aviacijos srityje įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir reguliavimo sistemą, kurios reikia, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) 2021/
  1119
  nustatytas privalomas ES 2030 m. klimato srities tikslas iki 2030 m. Sąjungos viduje grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu
  , ir ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  ; |
| --- | --- |

(8)

šiuo Direktyvos 2003/87/EB pakeitimu siekiama aviacijos srityje įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir reguliavimo sistemą, kurios reikia, kad būtų pasiektas Reglamente (ES) 2021/
  1119
  nustatytas privalomas ES 2030 m. klimato srities tikslas iki 2030 m. Sąjungos viduje grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu
  , ir ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | be CO2, aviacijos sektorius daro poveikį klimatui, nes į aplinką išmeta kitų nei CO2 teršalų, pvz., vandens garus (H2O), azoto oksidus (NOx), sieros dioksidą (SO2) ir suodžių daleles, taip pat dėl šių teršalų atmosferoje vyksta žalingi procesai, pavyzdžiui, ozono ir kondensacinių pėdsakų susidarymas. Tokių kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikis klimatui priklauso nuo naudojamų degalų ir variklių tipo, nuo išmetamųjų teršalų vietos, visų pirma nuo orlaivio kreiserinio aukščio, jo padėties platumos ir (arba) ilgumos atžvilgiu, taip pat nuo teršalų išmetimo laiko ir (arba) oro sąlygų tuo metu. Remiantis 2006 m. Komisijos atliktu aviacijos įtraukimo į ES ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) poveikio vertinimu, Direktyvoje 2008/101/EB pripažinta, kad aviacijos sektoriaus išmetami kiti nei CO2 teršalai daro poveikį pasaulio klimatui. Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, 30 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad Komisija iki 2020 m. sausio 1 d. pateiktų atnaujintą aviacijos sektoriaus kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio analizę, prie kurios, kai tinkama, pridedamas pasiūlymas, kaip geriausiai tą poveikį pašalinti. Siekdama įvykdyti tą reikalavimą, Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) atliko atnaujintą aviacijos sektoriaus kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio klimato kaitai analizę ir 2020 m. lapkričio 23 d. paskelbė savo tyrimą. Tyrimo išvados patvirtino tai, kas anksčiau buvo įvertinta, t. y. kad aviacijos sektoriaus išmetamų kitų nei CO2 teršalų poveikio klimatui klausimo svarba yra tokia pat svarbi kaip ir CO2 poveikio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

be CO2, aviacijos sektorius daro poveikį klimatui, nes į aplinką išmeta kitų nei CO2 teršalų, pvz., vandens garus (H2O), azoto oksidus (NOx), sieros dioksidą (SO2) ir suodžių daleles, taip pat dėl šių teršalų atmosferoje vyksta žalingi procesai, pavyzdžiui, ozono ir kondensacinių pėdsakų susidarymas. Tokių kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikis klimatui priklauso nuo naudojamų degalų ir variklių tipo, nuo išmetamųjų teršalų vietos, visų pirma nuo orlaivio kreiserinio aukščio, jo padėties platumos ir (arba) ilgumos atžvilgiu, taip pat nuo teršalų išmetimo laiko ir (arba) oro sąlygų tuo metu. Remiantis 2006 m. Komisijos atliktu aviacijos įtraukimo į ES ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) poveikio vertinimu, Direktyvoje 2008/101/EB pripažinta, kad aviacijos sektoriaus išmetami kiti nei CO2 teršalai daro poveikį pasaulio klimatui. Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, 30 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad Komisija iki 2020 m. sausio 1 d. pateiktų atnaujintą aviacijos sektoriaus kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio analizę, prie kurios, kai tinkama, pridedamas pasiūlymas, kaip geriausiai tą poveikį pašalinti. Siekdama įvykdyti tą reikalavimą, Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) atliko atnaujintą aviacijos sektoriaus kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio klimato kaitai analizę ir 2020 m. lapkričio 23 d. paskelbė savo tyrimą. Tyrimo išvados patvirtino tai, kas anksčiau buvo įvertinta, t. y. kad aviacijos sektoriaus išmetamų kitų nei CO2 teršalų poveikio klimatui klausimo svarba yra tokia pat svarbi kaip ir CO2 poveikio;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | iš 2020 m. lapkričio 23 d. EASA tyrimo išvadų matyti, kad, laikantis atsargumo principo, į kitus ne CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus nebegali būti neatsižvelgiama. Siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį pagal Paryžiaus susitarimą, reikalingos Sąjungos reguliavimo priemonės. Todėl Komisija turėtų sukurti kitų nei CO2 aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą. Remdamasi šios sistemos rezultatais ir poveikio vertinimu, Komisija ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. turėtų pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų numatytos kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės, išplečiant ES ATLPS taikymo sritį, kad ji apimtų tokius išmetamuosius teršalus. Kol bus priimtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nuo 2027 m. gruodžio 31 d. išplečiama šios direktyvos taikymo sritis, kad ji apimtų kitus nei CO2 išmetamuosius teršalus, aviacijos sektoriuje išmetamo CO2 kiekio koeficientas dauginamas iš 1,8 , kad būtų atsižvelgta į kitus nei CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus, iš 1,9 nuo 2028 m. gruodžio 31 d. ir iš 2,0 nuo 2029 m. gruodžio 31 d. Daugiklis neturėtų viršyti 2,0 . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

iš 2020 m. lapkričio 23 d. EASA tyrimo išvadų matyti, kad, laikantis atsargumo principo, į kitus ne CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus nebegali būti neatsižvelgiama. Siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį pagal Paryžiaus susitarimą, reikalingos Sąjungos reguliavimo priemonės. Todėl Komisija turėtų sukurti kitų nei CO2 aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą. Remdamasi šios sistemos rezultatais ir poveikio vertinimu, Komisija ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. turėtų pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų numatytos kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės, išplečiant ES ATLPS taikymo sritį, kad ji apimtų tokius išmetamuosius teršalus. Kol bus priimtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nuo 2027 m. gruodžio 31 d. išplečiama šios direktyvos taikymo sritis, kad ji apimtų kitus nei CO2 išmetamuosius teršalus, aviacijos sektoriuje išmetamo CO2 kiekio koeficientas dauginamas iš 1,8 , kad būtų atsižvelgta į kitus nei CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus, iš 1,9 nuo 2028 m. gruodžio 31 d. ir iš 2,0 nuo 2029 m. gruodžio 31 d. Daugiklis neturėtų viršyti 2,0 .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | aviacijos sektorius turėtų prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangų, kurios būtinos
  Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslui pasiekti
  . Todėl bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas ir jam turėtų būti taikomas linijinis mažinimo koeficientas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

aviacijos sektorius turėtų prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangų, kurios būtinos
  Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslui pasiekti
  . Todėl bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas ir jam turėtų būti taikomas linijinis mažinimo koeficientas;

| (9) | aviacijos sektorius turėtų prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangų, kurios būtinos
  siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 1 straipsnio 2 dalyje ir Paryžiaus susitarime nustatytų Sąjungos tikslų
  . Todėl bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas ir jam turėtų būti taikomas linijinis mažinimo koeficientas; |
| --- | --- |

(9)

aviacijos sektorius turėtų prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangų, kurios būtinos
  siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 1 straipsnio 2 dalyje ir Paryžiaus susitarime nustatytų Sąjungos tikslų
  . Todėl bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas ir jam turėtų būti taikomas linijinis mažinimo koeficientas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | norint pasiekti didesnį klimato srities užmojį reikės kuo daugiau išteklių skirti su klimato kaita susijusiai pertvarkai. Todėl visos aukciono pajamos, kurios nepervedamos į Sąjungos biudžetą, turėtų būti skirtos su klimatu susijusiems tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

norint pasiekti didesnį klimato srities užmojį reikės kuo daugiau išteklių skirti su klimato kaita susijusiai pertvarkai. Todėl visos aukciono pajamos, kurios nepervedamos į Sąjungos biudžetą, turėtų būti skirtos su klimatu susijusiems tikslams;

| (10) | norint pasiekti didesnį klimato srities užmojį reikės kuo daugiau išteklių skirti su klimato kaita susijusiai pertvarkai
  , kuri taip pat turi vykti atsižvelgiant į teisingą pertvarką
  . Todėl visos aukciono pajamos, kurios nepervedamos į Sąjungos biudžetą, turėtų būti skirtos su klimatu susijusiems tikslams
  . Aviacijos sektoriuje numatoma padidinti pajamas iš aukcionų dėl laipsniško nemokamų apyvartinių taršos leidimų atsisakymo ir ES ATLPS taikymo srities išplėtimo, kad ji apimtų skrydžius iš EEE į trečiają šalį. Dalis pajamų, gautų iš aviacijos sektoriaus apyvartinių taršos leidimų aukciono, turėtų būti skirta aviacijos sektoriui per Klimato investicijų fondą inovacijoms, kuriomis siekiama mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui ir aplinkai, remti. 15 proc. pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus, skirtus iš EEE išvykstančių skrydžių metu išmetamiems teršalams, turėtų būti skirta UNFCCC klimato fondams, siekiant paspartinti tarptautinius veiksmus, kuriais siekiama sušvelninti klimato kaitos poveikį pažeidžiamiausioms bendruomenėms. Likusias pajamas turėtų panaudoti valstybės narės veiksmams pagal 10 straipsnio 3 dalį, visų pirma veiksmams, kuriais remiamas socialinis dialogas ir teisinga pertvarka, transporto sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir remiamos tolimojo susisiekimo alternatyvos aviacijai, kurios daro mažesnį poveikį klimatui; |
| --- | --- |

(10)

norint pasiekti didesnį klimato srities užmojį reikės kuo daugiau išteklių skirti su klimato kaita susijusiai pertvarkai
  , kuri taip pat turi vykti atsižvelgiant į teisingą pertvarką
  . Todėl visos aukciono pajamos, kurios nepervedamos į Sąjungos biudžetą, turėtų būti skirtos su klimatu susijusiems tikslams
  . Aviacijos sektoriuje numatoma padidinti pajamas iš aukcionų dėl laipsniško nemokamų apyvartinių taršos leidimų atsisakymo ir ES ATLPS taikymo srities išplėtimo, kad ji apimtų skrydžius iš EEE į trečiają šalį. Dalis pajamų, gautų iš aviacijos sektoriaus apyvartinių taršos leidimų aukciono, turėtų būti skirta aviacijos sektoriui per Klimato investicijų fondą inovacijoms, kuriomis siekiama mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui ir aplinkai, remti. 15 proc. pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus, skirtus iš EEE išvykstančių skrydžių metu išmetamiems teršalams, turėtų būti skirta UNFCCC klimato fondams, siekiant paspartinti tarptautinius veiksmus, kuriais siekiama sušvelninti klimato kaitos poveikį pažeidžiamiausioms bendruomenėms. Likusias pajamas turėtų panaudoti valstybės narės veiksmams pagal 10 straipsnio 3 dalį, visų pirma veiksmams, kuriais remiamas socialinis dialogas ir teisinga pertvarka, transporto sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir remiamos tolimojo susisiekimo alternatyvos aviacijai, kurios daro mažesnį poveikį klimatui;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | aviacijos sektoriui pereinant prie tvarios aviacijos turėtų būti atsižvelgiama į socialinį sektoriaus aspektą ir jo konkurencingumą, siekiant užtikrinti, kad šis perėjimas būtų socialiai teisingas ir kad darbuotojams būtų teikiamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas. Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos taikymo ir jos poveikio vidaus rinkai aviacijos sektoriuje ataskaitą, ypatingą dėmesį skiriant socialiniam poveikiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

aviacijos sektoriui pereinant prie tvarios aviacijos turėtų būti atsižvelgiama į socialinį sektoriaus aspektą ir jo konkurencingumą, siekiant užtikrinti, kad šis perėjimas būtų socialiai teisingas ir kad darbuotojams būtų teikiamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas. Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos taikymo ir jos poveikio vidaus rinkai aviacijos sektoriuje ataskaitą, ypatingą dėmesį skiriant socialiniam poveikiui;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | skrydžiai, kurių atstumas 1 000 kilometrų ir mažiau, sudaro 6–9 proc. viso aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekio. Laukiant technologinių laimėjimų ir netaršių aviacinių degalų ir orlaivių prieinamumo, reikėtų imtis priemonių, kad būtų skatinamas perėjimas prie alternatyvių, tvaresnių transporto rūšių, visų pirma skrydžių segmente, apimančiame regioninius ir žemutinius mažojo nuotolio skrydžius, t. y. skrydžius, kurių atstumas mažesnis kaip 1 000 kilometrų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

skrydžiai, kurių atstumas 1 000 kilometrų ir mažiau, sudaro 6–9 proc. viso aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekio. Laukiant technologinių laimėjimų ir netaršių aviacinių degalų ir orlaivių prieinamumo, reikėtų imtis priemonių, kad būtų skatinamas perėjimas prie alternatyvių, tvaresnių transporto rūšių, visų pirma skrydžių segmente, apimančiame regioninius ir žemutinius mažojo nuotolio skrydžius, t. y. skrydžius, kurių atstumas mažesnis kaip 1 000 kilometrų;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | pagal Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnio 3 dalį Sąjunga turi įvertinti ICAO sistemą CORSIA ir ją įgyvendinti reikiamu mastu taip, kad ji atitiktų Sąjungos
  2030 m.
  įsipareigojimą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo visos ekonomikos mastu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

pagal Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnio 3 dalį Sąjunga turi įvertinti ICAO sistemą CORSIA ir ją įgyvendinti reikiamu mastu taip, kad ji atitiktų Sąjungos
  2030 m.
  įsipareigojimą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo visos ekonomikos mastu;

| (11) | pagal Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnio 3 dalį Sąjunga turi įvertinti ICAO sistemą CORSIA ir ją įgyvendinti reikiamu mastu taip, kad ji atitiktų Sąjungos įsipareigojimą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo visos ekonomikos mastu
  pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimą. |
| --- | --- |

(11)

pagal Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnio 3 dalį Sąjunga turi įvertinti ICAO sistemą CORSIA ir ją įgyvendinti reikiamu mastu taip, kad ji atitiktų Sąjungos įsipareigojimą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo visos ekonomikos mastu
  pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimą.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | ES ATLPS pasirodė esanti veiksminga priemonė, padedanti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį iš anksto nustatytu keliu ir taip skatinant diegti naujoves bei pirmauti veiksmingai mažinant išmetamųjų teršalų kiekį, o CORSIA yra mechanizmas, kuriuo išmetamas teršalų kiekis kompensuojamas. Kalbant apie veiksmingumą, Komisijos atliktas ICAO pasaulinės rinkos priemonės (CORSIA) vertinimas pagal 28b straipsnį ir sąnaudų perkėlimo tyrimas pagal ES ATLPS direktyvos 3d straipsnį parodė, kad CORSIA užmojai tarptautinės aviacijos sektoriuje neatitinka pasaulinio užmojo, kurio reikia, kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarime nustatytų su temperatūra susijusių tikslų. Siekiant užtikrinti plataus užmojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą aviacijos sektoriuje pagal Paryžiaus susitarimą ir prisidėti prie vienodų sąlygų sudarymo tarptautiniu mastu, kartu užtikrinant vienodas sąlygas maršrutuose, nuo balandžio 30 d. [po šios direktyvos įsigaliojimo + 1] ES ATLPS turėtų būti taikoma visiems skrydžiams iš EEE esančio aerodromo. Sąjunga laikosi savo įsipareigojimo dėl CORSIA sistemos. Siekiant atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimą laikytis CORSIA ir tuo pat metu joje dalyvauti, finansinė išlaidų kreditams, naudojamiems pagal CORSIA skrydžiams iš EEE į trečiąsias šalis, kurios įgyvendina CORSIA, vertė turėtų būti atimama iš finansinių įsipareigojimų pagal ES ATLPS; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

ES ATLPS pasirodė esanti veiksminga priemonė, padedanti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį iš anksto nustatytu keliu ir taip skatinant diegti naujoves bei pirmauti veiksmingai mažinant išmetamųjų teršalų kiekį, o CORSIA yra mechanizmas, kuriuo išmetamas teršalų kiekis kompensuojamas. Kalbant apie veiksmingumą, Komisijos atliktas ICAO pasaulinės rinkos priemonės (CORSIA) vertinimas pagal 28b straipsnį ir sąnaudų perkėlimo tyrimas pagal ES ATLPS direktyvos 3d straipsnį parodė, kad CORSIA užmojai tarptautinės aviacijos sektoriuje neatitinka pasaulinio užmojo, kurio reikia, kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarime nustatytų su temperatūra susijusių tikslų. Siekiant užtikrinti plataus užmojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą aviacijos sektoriuje pagal Paryžiaus susitarimą ir prisidėti prie vienodų sąlygų sudarymo tarptautiniu mastu, kartu užtikrinant vienodas sąlygas maršrutuose, nuo balandžio 30 d. [po šios direktyvos įsigaliojimo + 1] ES ATLPS turėtų būti taikoma visiems skrydžiams iš EEE esančio aerodromo. Sąjunga laikosi savo įsipareigojimo dėl CORSIA sistemos. Siekiant atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimą laikytis CORSIA ir tuo pat metu joje dalyvauti, finansinė išlaidų kreditams, naudojamiems pagal CORSIA skrydžiams iš EEE į trečiąsias šalis, kurios įgyvendina CORSIA, vertė turėtų būti atimama iš finansinių įsipareigojimų pagal ES ATLPS;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas taip, kad apimtų
  skrydžiams iš aerodromo
  ,
  esančio EEE, į aerodromą esantį EEE, Šveicarijoje ar Jungtinėje Karalystėje, paskirstomus ATL
  . ATL paskirstymas 2024 m. turėtų būti pagrįstas 2023 m. bendru aktyviai veiklą vykdantiems orlaivių naudotojams skirtų leidimų skaičiumi, sumažintu taikant linijinį mažinimo koeficientą, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnyje. Paskirstymo lygis turėtų būti padidintas siekiant atsižvelgti į maršrutus, kuriems 2023 m. ES ATLPS netaikyta, o nuo 2024 m. jau bus taikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas taip, kad apimtų
  skrydžiams iš aerodromo
  ,
  esančio EEE, į aerodromą esantį EEE, Šveicarijoje ar Jungtinėje Karalystėje, paskirstomus ATL
  . ATL paskirstymas 2024 m. turėtų būti pagrįstas 2023 m. bendru aktyviai veiklą vykdantiems orlaivių naudotojams skirtų leidimų skaičiumi, sumažintu taikant linijinį mažinimo koeficientą, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnyje. Paskirstymo lygis turėtų būti padidintas siekiant atsižvelgti į maršrutus, kuriems 2023 m. ES ATLPS netaikyta, o nuo 2024 m. jau bus taikoma;

| (12) | bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas taip, kad apimtų
  skrydžius
  ,
  kuriems taikoma ši direktyva
  . ATL paskirstymas 2024 m. turėtų būti pagrįstas 2023 m. bendru aktyviai veiklą vykdantiems orlaivių naudotojams skirtų leidimų skaičiumi, sumažintu taikant linijinį mažinimo koeficientą, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnyje. Paskirstymo lygis turėtų būti padidintas siekiant atsižvelgti į maršrutus, kuriems 2023 m. ES ATLPS netaikyta, o nuo 2024 m. jau bus taikoma; |
| --- | --- |

(12)

bendras aviacijos ATL skaičius turėtų būti konsoliduotas taip, kad apimtų
  skrydžius
  ,
  kuriems taikoma ši direktyva
  . ATL paskirstymas 2024 m. turėtų būti pagrįstas 2023 m. bendru aktyviai veiklą vykdantiems orlaivių naudotojams skirtų leidimų skaičiumi, sumažintu taikant linijinį mažinimo koeficientą, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnyje. Paskirstymo lygis turėtų būti padidintas siekiant atsižvelgti į maršrutus, kuriems 2023 m. ES ATLPS netaikyta, o nuo 2024 m. jau bus taikoma;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kitais metais po Direktyvos 2003/87/EB pakeitimo įsigaliojimo datos daugiau aviacijos ATL turėtų būti paskirstoma parduodant juos aukcionuose, atsižvelgiant į tai, kad sektorius gali padidėjusias su CO2 susijusias išlaidas perkelti vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kitais metais po Direktyvos 2003/87/EB pakeitimo įsigaliojimo datos daugiau aviacijos ATL turėtų būti paskirstoma parduodant juos aukcionuose, atsižvelgiant į tai, kad sektorius gali padidėjusias su CO2 susijusias išlaidas perkelti vartotojams;

| (13) | kitais metais po Direktyvos 2003/87/EB pakeitimo įsigaliojimo datos daugiau aviacijos ATL turėtų būti paskirstoma parduodant juos aukcionuose,
  taip iki 2025 m. laipsniškai panaikinant nemokamus ATL,
  atsižvelgiant į tai, kad sektorius gali padidėjusias su CO2 susijusias išlaidas perkelti vartotojams; |
| --- | --- |

(13)

kitais metais po Direktyvos 2003/87/EB pakeitimo įsigaliojimo datos daugiau aviacijos ATL turėtų būti paskirstoma parduodant juos aukcionuose,
  taip iki 2025 m. laipsniškai panaikinant nemokamus ATL,
  atsižvelgiant į tai, kad sektorius gali padidėjusias su CO2 susijusias išlaidas perkelti vartotojams;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | ES ATLPS direktyva turėtų būti prisidedama prie oro transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo skatinimo. Perėjimas nuo iškastinio kuro naudojimo prie vis didesnio tvarių aviacinių degalų, ypač sintetinių aviacinių degalų, naudojimo būtų svarbus siekiant tokio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Tačiau, atsižvelgiant į didelį orlaivių naudotojų konkurencijos lygį, tvarių aviacijos degalų ES rinkos plėtojimą ir svarbią iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų kainų skirtumą, ši pertvarka turėtų būti remiama skatinant inovatorius. Todėl 2024 m. sausio 1 d. – 2029 m. gruodžio 31 d. apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti paskirstyti taip pat kaip ir pagal kainų skirtumo sutartį, apimančią likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų, taikomą pavieniams orlaivių naudotojams, proporcingai atsižvelgiant į tvarių aviacinių degalų, kurie naudojami ir apie kuriuos pranešama pagal Reglamentą xxxx/xxxx („ReFuelEU“ reglamentas]

   (1a)

  , kiekį, siekiant paskatinti inovatorius ir remti tvarių aviacinių degalų ES rinkos kūrimą. Nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. turėtų būti rezervuota 20 mln. apyvartinių taršos leidimų, o tais atvejais, kai skrydžiai iš EEE į trečiąsias šalis patenka į ES ATLPS taikymo sritį tam pačiam laikotarpiui, turėtų būti rezervuota dar 20 mln. apyvartinių taršos leidimų. Tie apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti gaunami iš visų turimų apyvartinių taršos leidimų fondo ir turėtų būti naudojami tik skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nediskriminaciniu būdu. Komisija turėtų užtikrinti, kad 70 proc. šių leidimų būtų paskirstoma būtent sintetinių aviacinių degalų naudojimui, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO). Komisija turėtų tinkamai vykdyti iškastinio kuro išmetamo CO2 kiekio apskaitą ir turėtų RFNBO vertinti kaip jų naudotojams išmetantį nulinį teršalų kiekį. Komisija, remdamasi vertinimu ir poveikio vertinimu, gali nuspręsti pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad ne vėliau kaip iki 2034 m. gruodžio 31 d. paskirstytų 2030 m. numatytą ribotą ir konkretų terminą galiojančių apyvartinių taršos leidimų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

ES ATLPS direktyva turėtų būti prisidedama prie oro transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo skatinimo. Perėjimas nuo iškastinio kuro naudojimo prie vis didesnio tvarių aviacinių degalų, ypač sintetinių aviacinių degalų, naudojimo būtų svarbus siekiant tokio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Tačiau, atsižvelgiant į didelį orlaivių naudotojų konkurencijos lygį, tvarių aviacijos degalų ES rinkos plėtojimą ir svarbią iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų kainų skirtumą, ši pertvarka turėtų būti remiama skatinant inovatorius. Todėl 2024 m. sausio 1 d. – 2029 m. gruodžio 31 d. apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti paskirstyti taip pat kaip ir pagal kainų skirtumo sutartį, apimančią likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų, taikomą pavieniams orlaivių naudotojams, proporcingai atsižvelgiant į tvarių aviacinių degalų, kurie naudojami ir apie kuriuos pranešama pagal Reglamentą xxxx/xxxx („ReFuelEU“ reglamentas]

   (1a)

  , kiekį, siekiant paskatinti inovatorius ir remti tvarių aviacinių degalų ES rinkos kūrimą. Nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. turėtų būti rezervuota 20 mln. apyvartinių taršos leidimų, o tais atvejais, kai skrydžiai iš EEE į trečiąsias šalis patenka į ES ATLPS taikymo sritį tam pačiam laikotarpiui, turėtų būti rezervuota dar 20 mln. apyvartinių taršos leidimų. Tie apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti gaunami iš visų turimų apyvartinių taršos leidimų fondo ir turėtų būti naudojami tik skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nediskriminaciniu būdu. Komisija turėtų užtikrinti, kad 70 proc. šių leidimų būtų paskirstoma būtent sintetinių aviacinių degalų naudojimui, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO). Komisija turėtų tinkamai vykdyti iškastinio kuro išmetamo CO2 kiekio apskaitą ir turėtų RFNBO vertinti kaip jų naudotojams išmetantį nulinį teršalų kiekį. Komisija, remdamasi vertinimu ir poveikio vertinimu, gali nuspręsti pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad ne vėliau kaip iki 2034 m. gruodžio 31 d. paskirstytų 2030 m. numatytą ribotą ir konkretų terminą galiojančių apyvartinių taršos leidimų skaičių;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | taip pat turėtų būti iš dalies pakeistos Direktyvos 2003/87/EB nuostatos dėl priimtinų atitikties vienetų, kad būtų atsižvelgta į 2019 m. kovo mėn. vykusioje ICAO tarybos 216-ojoje sesijoje priimtus vienetų tinkamumo kriterijus, kurie yra esminė CORSIA sistemos dalis. Sąjungoje įsisteigusios oro transporto bendrovės turėtų turėti galimybę naudoti tarptautinius kreditus atitikčiai, susijusiai su skrydžiais į trečiąsias šalis, kurios laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje, ir iš jų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungai įgyvendinant CORSIA būtų padedama siekti Paryžiaus susitarimo tikslų ir skatinama plačiai dalyvauti CORSIA sistemoje, kreditai turėtų būti suteikiami valstybėse, kurios yra Paryžiaus susitarimo šalys ir kurios dalyvauja CORSIA, vengiant dvigubos kreditų apskaitos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

taip pat turėtų būti iš dalies pakeistos Direktyvos 2003/87/EB nuostatos dėl priimtinų atitikties vienetų, kad būtų atsižvelgta į 2019 m. kovo mėn. vykusioje ICAO tarybos 216-ojoje sesijoje priimtus vienetų tinkamumo kriterijus, kurie yra esminė CORSIA sistemos dalis. Sąjungoje įsisteigusios oro transporto bendrovės turėtų turėti galimybę naudoti tarptautinius kreditus atitikčiai, susijusiai su skrydžiais į trečiąsias šalis, kurios laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje, ir iš jų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungai įgyvendinant CORSIA būtų padedama siekti Paryžiaus susitarimo tikslų ir skatinama plačiai dalyvauti CORSIA sistemoje, kreditai turėtų būti suteikiami valstybėse, kurios yra Paryžiaus susitarimo šalys ir kurios dalyvauja CORSIA, vengiant dvigubos kreditų apskaitos;

| (14) | taip pat turėtų būti iš dalies pakeistos Direktyvos 2003/87/EB nuostatos dėl priimtinų atitikties vienetų, kad būtų atsižvelgta į 2019 m. kovo mėn. vykusioje ICAO tarybos 216-ojoje sesijoje priimtus vienetų tinkamumo kriterijus, kurie yra esminė CORSIA sistemos dalis. Sąjungoje įsisteigusios oro transporto bendrovės turėtų turėti galimybę naudoti tarptautinius kreditus
  CORSIA
  atitikčiai, susijusiai su skrydžiais į trečiąsias šalis, kurios laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje, ir iš jų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungai įgyvendinant CORSIA būtų padedama siekti Paryžiaus susitarimo tikslų ir skatinama plačiai dalyvauti CORSIA sistemoje, kreditai turėtų būti suteikiami valstybėse, kurios yra Paryžiaus susitarimo šalys ir kurios dalyvauja CORSIA, vengiant dvigubos kreditų apskaitos
  . Bet koks nukrypimas nuo CORSIA bazinio lygio, kuris yra nustatytas 2019–2020 m., su ribota išimtimi 2021–2023 m., šios direktyvos tikslais turėtų būti laikomas reikalavimų nesilaikymu; |
| --- | --- |

(14)

taip pat turėtų būti iš dalies pakeistos Direktyvos 2003/87/EB nuostatos dėl priimtinų atitikties vienetų, kad būtų atsižvelgta į 2019 m. kovo mėn. vykusioje ICAO tarybos 216-ojoje sesijoje priimtus vienetų tinkamumo kriterijus, kurie yra esminė CORSIA sistemos dalis. Sąjungoje įsisteigusios oro transporto bendrovės turėtų turėti galimybę naudoti tarptautinius kreditus
  CORSIA
  atitikčiai, susijusiai su skrydžiais į trečiąsias šalis, kurios laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje, ir iš jų. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungai įgyvendinant CORSIA būtų padedama siekti Paryžiaus susitarimo tikslų ir skatinama plačiai dalyvauti CORSIA sistemoje, kreditai turėtų būti suteikiami valstybėse, kurios yra Paryžiaus susitarimo šalys ir kurios dalyvauja CORSIA, vengiant dvigubos kreditų apskaitos
  . Bet koks nukrypimas nuo CORSIA bazinio lygio, kuris yra nustatytas 2019–2020 m., su ribota išimtimi 2021–2023 m., šios direktyvos tikslais turėtų būti laikomas reikalavimų nesilaikymu;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas naudotis tarptautiniais kreditais pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti sąrašą kreditų, kuriuos ICAO taryba laiko tinkamais naudoti siekiant laikytis CORSIA taisyklių ir kurie atitinka pirmiau nurodytas tinkamumo sąlygas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas naudotis tarptautiniais kreditais pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti sąrašą kreditų, kuriuos ICAO taryba laiko tinkamais naudoti siekiant laikytis CORSIA taisyklių ir kurie atitinka pirmiau nurodytas tinkamumo sąlygas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18);

| (15) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas naudotis tarptautiniais kreditais pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti sąrašą kreditų, kuriuos ICAO taryba laiko tinkamais naudoti siekiant laikytis CORSIA taisyklių ir kurie atitinka pirmiau nurodytas tinkamumo sąlygas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18).
  Be to, siekiant užtikrinti duomenų skaidrumą, orlaivių naudotojai turėtų naudotojams suprantamu būdu pranešti apie savo išmetamus teršalus ir jų kompensavimą pagal šios direktyvos 14 straipsnio 3a dalį; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas naudotis tarptautiniais kreditais pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti sąrašą kreditų, kuriuos ICAO taryba laiko tinkamais naudoti siekiant laikytis CORSIA taisyklių ir kurie atitinka pirmiau nurodytas tinkamumo sąlygas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18).
  Be to, siekiant užtikrinti duomenų skaidrumą, orlaivių naudotojai turėtų naudotojams suprantamu būdu pranešti apie savo išmetamus teršalus ir jų kompensavimą pagal šios direktyvos 14 straipsnio 3a dalį;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | būsimoje ICAO trimetėje asamblėjoje, kurią numatyta surengti 2022 m. rugsėjo mėn., valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, kad pasiektų susitarimą su savo kolegomis dėl laipsniško metinio nustatyto 2019–2020 m. bazinio lygio mažinimo laikotarpiu po 2023 m., kad būtų užtikrintas laipsniškas suderinimas su linijiniu koeficientu, taikomu ES ATLPS, taip pat ir po 2035 m., taip, kad būtų laikomasi Sąjungos tikslo, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

būsimoje ICAO trimetėje asamblėjoje, kurią numatyta surengti 2022 m. rugsėjo mėn., valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, kad pasiektų susitarimą su savo kolegomis dėl laipsniško metinio nustatyto 2019–2020 m. bazinio lygio mažinimo laikotarpiu po 2023 m., kad būtų užtikrintas laipsniškas suderinimas su linijiniu koeficientu, taikomu ES ATLPS, taip pat ir po 2035 m., taip, kad būtų laikomasi Sąjungos tikslo, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, pagal kurias šalys, laikomos taikančiomis CORSIA, įtraukiamos į sąrašą Direktyvos 2003/87/EB taikymo tikslais pagal tos direktyvos 25a straipsnio 3 dalį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti ir tvarkyti sąrašą valstybių, kurios nėra EEE šalys, Šveicarija ar Jungtinė Karalystė ir kurios Sąjungos teisės taikymo tikslu laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, pagal kurias šalys, laikomos taikančiomis CORSIA, įtraukiamos į sąrašą Direktyvos 2003/87/EB taikymo tikslais pagal tos direktyvos 25a straipsnio 3 dalį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti ir tvarkyti sąrašą valstybių, kurios nėra EEE šalys, Šveicarija ar Jungtinė Karalystė ir kurios Sąjungos teisės taikymo tikslu laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

| (18) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, pagal kurias šalys, laikomos taikančiomis CORSIA, įtraukiamos į sąrašą Direktyvos 2003/87/EB taikymo tikslais pagal tos direktyvos 25a straipsnio 3 dalį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti ir tvarkyti sąrašą valstybių, kurios nėra EEE šalys, Šveicarija ar Jungtinė Karalystė ir kurios Sąjungos teisės taikymo tikslu laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011
  . Remdamasi tame sąraše pateikta informacija ir siekdama naudotojams patogiu būdu padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir prieigą prie informacijos, Komisija turėtų paskelbti orlaivių naudotojų, kurie nelaikomi CORSIA taikančiais skrydžius į trečiąsias šalis ir iš jų, sąrašą; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, pagal kurias šalys, laikomos taikančiomis CORSIA, įtraukiamos į sąrašą Direktyvos 2003/87/EB taikymo tikslais pagal tos direktyvos 25a straipsnio 3 dalį, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti ir tvarkyti sąrašą valstybių, kurios nėra EEE šalys, Šveicarija ar Jungtinė Karalystė ir kurios Sąjungos teisės taikymo tikslu laikomos dalyvaujančiomis CORSIA sistemoje. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011
  . Remdamasi tame sąraše pateikta informacija ir siekdama naudotojams patogiu būdu padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir prieigą prie informacijos, Komisija turėtų paskelbti orlaivių naudotojų, kurie nelaikomi CORSIA taikančiais skrydžius į trečiąsias šalis ir iš jų, sąrašą;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | kadangi atsakomybė už CORSIA įgyvendinimą ir užtikrinimą
  , kad
  už Sąjungos ribų įsisteigę orlaivių naudotojai laikytųsi šios sistemos reikalavimų, tenka tik šių orlaivių naudotojų buveinės šalims,
  CORSIA
  taikymas skrydžiams, kurie nėra skrydžiai
  ,
  vykdomi iš EEE esančio aerodromo į EEE, Šveicariją ar Jungtinę Karalystę esantį aerodromą, reiškia
  ,
  kad šie už Sąjungos ribų įsisteigę orlaivių naudotojai turi būti atleisti nuo ES ATLPS įpareigojimų
  ,
  susijusių su tais skrydžiais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

kadangi atsakomybė už CORSIA įgyvendinimą ir užtikrinimą
  , kad
  už Sąjungos ribų įsisteigę orlaivių naudotojai laikytųsi šios sistemos reikalavimų, tenka tik šių orlaivių naudotojų buveinės šalims,
  CORSIA
  taikymas skrydžiams, kurie nėra skrydžiai
  ,
  vykdomi iš EEE esančio aerodromo į EEE, Šveicariją ar Jungtinę Karalystę esantį aerodromą, reiškia
  ,
  kad šie už Sąjungos ribų įsisteigę orlaivių naudotojai turi būti atleisti nuo ES ATLPS įpareigojimų
  ,
  susijusių su tais skrydžiais
  ;

| (19) | siekiant užtikrinti
  , kad
  išmetamas teršalų kiekis nebūtų apmokestinamas du kartus ir atsižvelgti į
  CORSIA
  kompensacijos įsipareigojimus 2021–2023 m.
  ,
  viršijančius 2019 m. nustatytus bazinius dydžius, ir nustatyti 2019–2020 m. lygio vidurkį kitais metais
  ,
  orlaivių naudotojams turėtų būti sudarytos galimybės atimti išlaidų kreditams, kuriuos jie naudoja pagal CORSIA skrydžiams
  ,
  kuriems taikoma ši direktyva, finansinę vertę
  ; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti
  , kad
  išmetamas teršalų kiekis nebūtų apmokestinamas du kartus ir atsižvelgti į
  CORSIA
  kompensacijos įsipareigojimus 2021–2023 m.
  ,
  viršijančius 2019 m. nustatytus bazinius dydžius, ir nustatyti 2019–2020 m. lygio vidurkį kitais metais
  ,
  orlaivių naudotojams turėtų būti sudarytos galimybės atimti išlaidų kreditams, kuriuos jie naudoja pagal CORSIA skrydžiams
  ,
  kuriems taikoma ši direktyva, finansinę vertę
  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | siekdama užtikrinti, kad CORSIA padėtų sukurti bendrą pasaulinę aviacijos sektoriuje išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo sistemą iki antro ir privalomo ICAO sistemos etapo 2027 m., Sąjunga nuolat tvirtino, kad pritaria griežtoms įgyvendinimo taisyklėms bei valdymui ir tinkamam dalyvavimui CORSIA savanoriškuose ir privalomuose etapuose. Jeigu Komisija nustato, kad CORSIA yra nepakankama priemonė, siekiant Sąjungos klimato tikslų ir įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, ji turėtų pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad nutrauktų laikinos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą skrydžiams į aerodromą, esantį EEE; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

siekdama užtikrinti, kad CORSIA padėtų sukurti bendrą pasaulinę aviacijos sektoriuje išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo sistemą iki antro ir privalomo ICAO sistemos etapo 2027 m., Sąjunga nuolat tvirtino, kad pritaria griežtoms įgyvendinimo taisyklėms bei valdymui ir tinkamam dalyvavimui CORSIA savanoriškuose ir privalomuose etapuose. Jeigu Komisija nustato, kad CORSIA yra nepakankama priemonė, siekiant Sąjungos klimato tikslų ir įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, ji turėtų pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad nutrauktų laikinos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą skrydžiams į aerodromą, esantį EEE;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20b) | Sąjunga turėtų dėti visas pastangas, kad sustiprintų CORSIA nuostatas ir remtų ilgalaikio tikslo sumažinti pasaulio aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį nustatymą, kartu išsaugant Sąjungos kompetenciją, susijusią su Direktyva 2003/87/EB, kaip patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20b)

Sąjunga turėtų dėti visas pastangas, kad sustiprintų CORSIA nuostatas ir remtų ilgalaikio tikslo sumažinti pasaulio aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį nustatymą, kartu išsaugant Sąjungos kompetenciją, susijusią su Direktyva 2003/87/EB, kaip patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

   (1a)

  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20c) | labai svarbu užtikrinti duomenų skaidrumą ir svarbu pagerinti CORSIA įgyvendinamumą ir viešą prieigą prie informacijos, susijusios su CORSIA. Todėl orlaivio naudotojai turėtų naudotojams patogiu būdu pranešti apie savo išmetamą teršalų kiekį ir kompensavimą vertinant CORSIA poveikį pasaulyje išmetamo CO2 kiekio mažinimui ir jos vaidmenį siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20c)

labai svarbu užtikrinti duomenų skaidrumą ir svarbu pagerinti CORSIA įgyvendinamumą ir viešą prieigą prie informacijos, susijusios su CORSIA. Todėl orlaivio naudotojai turėtų naudotojams patogiu būdu pranešti apie savo išmetamą teršalų kiekį ir kompensavimą vertinant CORSIA poveikį pasaulyje išmetamo CO2 kiekio mažinimui ir jos vaidmenį siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | skrydžiams į Jungtinių Tautų apibrėžtas mažiausiai išsivysčiusias šalis ir mažose salose esančias besivystančias valstybes, netaikančias CORSIA, kurios nėra šalys, kurių BVP vienam gyventojui yra lygus Sąjungos vidurkiui arba didesnis, ES ATLPS ar CORSIA įpareigojimai turėtų būti netaikomi ir ši išimtis turėtų galioti visą laiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

skrydžiams į Jungtinių Tautų apibrėžtas mažiausiai išsivysčiusias šalis ir mažose salose esančias besivystančias valstybes, netaikančias CORSIA, kurios nėra šalys, kurių BVP vienam gyventojui yra lygus Sąjungos vidurkiui arba didesnis, ES ATLPS ar CORSIA įpareigojimai turėtų būti netaikomi ir ši išimtis turėtų galioti visą laiką;

Išbraukta.

Pakeitimai 63 ir 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausių Sąjungos regionų prieinamumo skatinimui. Todėl teršalams, išmetamiems vykdant skrydžius tarp aerodromo, esančio valstybės narės atokiausiame regione, ir aerodromo,
  esančio toje pačioje valstybėje narėje
  , turėtų būti taikoma nukrypti nuo ES ATLPS leidžianti nuostata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausių Sąjungos regionų prieinamumo skatinimui. Todėl teršalams, išmetamiems vykdant skrydžius tarp aerodromo, esančio valstybės narės atokiausiame regione, ir aerodromo,
  esančio toje pačioje valstybėje narėje
  , turėtų būti taikoma nukrypti nuo ES ATLPS leidžianti nuostata;

| (25) | ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausių Sąjungos regionų prieinamumo skatinimui. Todėl teršalams, išmetamiems vykdant skrydžius tarp aerodromo, esančio valstybės narės atokiausiame regione, ir
  kitame EEE regione esančio
  aerodromo,
  taip pat tarp dviejų aerodromų tame pačiame atokiausiame regione
  , turėtų būti taikoma nukrypti nuo ES ATLPS leidžianti nuostata; |
| --- | --- |

(25)

ypatingą dėmesį reikėtų skirti atokiausių Sąjungos regionų prieinamumo skatinimui. Todėl teršalams, išmetamiems vykdant skrydžius tarp aerodromo, esančio valstybės narės atokiausiame regione, ir
  kitame EEE regione esančio
  aerodromo,
  taip pat tarp dviejų aerodromų tame pačiame atokiausiame regione
  , turėtų būti taikoma nukrypti nuo ES ATLPS leidžianti nuostata;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | dalis pajamų, gautų pardavus aviacijos ATL aukcione, taip pat pajamų, gautų iš orlaivių naudotojų pagal Direktyvos 2003/87/EB 16 straipsnį mokamų baudų, turėtų būti skirta Klimato investicijų fondui, kad būtų remiamos inovacijos aviacijos sektoriuje, kuriomis siekiama švelninti klimato kaitą. Visų pirma projektai, susiję su naujų technologijų ir projektų, kuriais siekiama sumažinti bendrą aviacijos sektoriaus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, visų pirma tvarių aviacinių degalų srityje, bei projektų, kuriais siekiama mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui, visų pirma veiklos, aeronautikos, orlaivių sklandmens ir proveržio variklių inovacijų, oro uostų infrastruktūros ir elektrinių orlaivių srityse, kūrimu, diegimu ir įgyvendinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

dalis pajamų, gautų pardavus aviacijos ATL aukcione, taip pat pajamų, gautų iš orlaivių naudotojų pagal Direktyvos 2003/87/EB 16 straipsnį mokamų baudų, turėtų būti skirta Klimato investicijų fondui, kad būtų remiamos inovacijos aviacijos sektoriuje, kuriomis siekiama švelninti klimato kaitą. Visų pirma projektai, susiję su naujų technologijų ir projektų, kuriais siekiama sumažinti bendrą aviacijos sektoriaus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, visų pirma tvarių aviacinių degalų srityje, bei projektų, kuriais siekiama mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui, visų pirma veiklos, aeronautikos, orlaivių sklandmens ir proveržio variklių inovacijų, oro uostų infrastruktūros ir elektrinių orlaivių srityse, kūrimu, diegimu ir įgyvendinimu;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26b) | Klimato investicijų fondas turėtų remti mokslinius tyrimus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų kūrimą ir diegimą, įskaitant netaršias technologijas, ir mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui ir aplinkai. Juo visų pirma turėtų būti sprendžiamas kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio klausimas diegiant stebėsenos ir ataskaitų teikimo technologijas ir tobulinant veiklos sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26b)

Klimato investicijų fondas turėtų remti mokslinius tyrimus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų kūrimą ir diegimą, įskaitant netaršias technologijas, ir mažinti aviacijos sektoriaus poveikį klimatui ir aplinkai. Juo visų pirma turėtų būti sprendžiamas kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikio klausimas diegiant stebėsenos ir ataskaitų teikimo technologijas ir tobulinant veiklos sprendimus;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26c) | atsižvelgiant į didėjančias su anglies dioksidu susijusias išlaidas, atsirandančias dėl visų aviacijos sektoriaus apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose, orlaivių naudotojai, kurių mazgai yra Sąjungoje, gali patirti ekonominių sunkumų, palyginti su tais, kurie naudojasi už Sąjungos ribų esančiais mazgais. Kadangi skrydžiams į trečiųjų šalių oro uostus ES ATLPS šiuo metu netaikoma, oro vežėjams, kurie remia skrydžius už Sąjungos ribų, gali būti suteiktas pranašumas, kai taikomos ne tokios griežtos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonės. Tai galėtų paskatinti pereiti prie šių mazgų, taigi padidinti išmetamųjų teršalų kiekį, o tai galiausiai turėtų neigiamą poveikį visuotiniam atšilimui. Išplėtus ES ATLPS taikymo sritį, kad ji apimtų skrydžius iš EEE, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės aerodromų ir į už jų ribų esančius aerodromus, būtų užtikrinta sąžiningesnė konkurencija ir veiksmingiau mažinamas ŠESD kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26c)

atsižvelgiant į didėjančias su anglies dioksidu susijusias išlaidas, atsirandančias dėl visų aviacijos sektoriaus apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose, orlaivių naudotojai, kurių mazgai yra Sąjungoje, gali patirti ekonominių sunkumų, palyginti su tais, kurie naudojasi už Sąjungos ribų esančiais mazgais. Kadangi skrydžiams į trečiųjų šalių oro uostus ES ATLPS šiuo metu netaikoma, oro vežėjams, kurie remia skrydžius už Sąjungos ribų, gali būti suteiktas pranašumas, kai taikomos ne tokios griežtos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonės. Tai galėtų paskatinti pereiti prie šių mazgų, taigi padidinti išmetamųjų teršalų kiekį, o tai galiausiai turėtų neigiamą poveikį visuotiniam atšilimui. Išplėtus ES ATLPS taikymo sritį, kad ji apimtų skrydžius iš EEE, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės aerodromų ir į už jų ribų esančius aerodromus, būtų užtikrinta sąžiningesnė konkurencija ir veiksmingiau mažinamas ŠESD kiekis;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | Komisija turėtų apsvarstyti galimus Direktyvos 2003/87/EB pakeitimus, susijusius su reguliavimo supaprastinimu. Komisija ir valstybių narių valdžios institucijos turėtų nuolat prisitaikyti prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imtis visų priemonių, kad būtų supaprastintas Direktyvos 2003/87/EB įgyvendinimas, kuo labiau sumažinant administracinę naštą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

Komisija turėtų apsvarstyti galimus Direktyvos 2003/87/EB pakeitimus, susijusius su reguliavimo supaprastinimu. Komisija ir valstybių narių valdžios institucijos turėtų nuolat prisitaikyti prie geriausios praktikos administracinių procedūrų ir imtis visų priemonių, kad būtų supaprastintas Direktyvos 2003/87/EB įgyvendinimas, kuo labiau sumažinant administracinę naštą;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3 straipsnio u a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 3 straipsnis papildomas šiuo punktu:









  „ua) | „kiti nei CO2 aviacijos išmetamieji teršalai – tai azoto oksidų (NOx), suodžių dalelių, oksiduotų sieros rūšių ir vandens garų išmetimas iš orlaivio, vykdančio I priede nurodytą aviacijos veiklą“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

„ua)

„kiti nei CO2 aviacijos išmetamieji teršalai – tai azoto oksidų (NOx), suodžių dalelių, oksiduotų sieros rūšių ir vandens garų išmetimas iš orlaivio, vykdančio I priede nurodytą aviacijos veiklą“.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3c straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a
     
  . 20 mln. viso šio straipsnio 5 dalyje nurodyto apyvartinių taršos leidimų kiekio, numatyto 2024 m. sausio 1 d.–2029 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, yra rezervuojami, kad būtų paskirstyti taip pat kaip sutartys dėl kainų skirtumo, atsižvelgiant į likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų orlaivių naudotojams, kurie didina tvarių aviacinių degalų naudojimą, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, remiantis degalų maišymo įpareigojimais, nurodytais Reglamento ... [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*1)

  I priede, ar didesniais įsipareigojimais ir šių degalų kainų pokyčiais. 70 % šių leidimų paskirstoma būtent sintetinių aviacinių degalų naudojimui didinti, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO). Be to, 20 milijonų leidimų iš papildomų apyvartinių taršos leidimų, išduotų siekiant apimti teršalus, išmetamus vykdant skrydžius iš EEE esančio aerodromo į trečiąsias šalis, kaip nurodyta 3ea straipsnyje, yra rezervuojami, kad būtų paskirstyti taip pat kaip sutartys dėl kainų skirtumo laikotarpiui iki 2029 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a
     
  . 20 mln. viso šio straipsnio 5 dalyje nurodyto apyvartinių taršos leidimų kiekio, numatyto 2024 m. sausio 1 d.–2029 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, yra rezervuojami, kad būtų paskirstyti taip pat kaip sutartys dėl kainų skirtumo, atsižvelgiant į likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų orlaivių naudotojams, kurie didina tvarių aviacinių degalų naudojimą, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, remiantis degalų maišymo įpareigojimais, nurodytais Reglamento ... [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*1)

  I priede, ar didesniais įsipareigojimais ir šių degalų kainų pokyčiais. 70 % šių leidimų paskirstoma būtent sintetinių aviacinių degalų naudojimui didinti, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO). Be to, 20 milijonų leidimų iš papildomų apyvartinių taršos leidimų, išduotų siekiant apimti teršalus, išmetamus vykdant skrydžius iš EEE esančio aerodromo į trečiąsias šalis, kaip nurodyta 3ea straipsnyje, yra rezervuojami, kad būtų paskirstyti taip pat kaip sutartys dėl kainų skirtumo laikotarpiui iki 2029 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3c straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Visas 5a dalyje nurodytas apyvartinių taršos leidimų kiekis paskirstomas taip pat kaip pagal sutartį dėl kainų skirtumo, atsižvelgiant į likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų, siekiant padidinti tvarių aviacinių degalų naudojimą, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, laikantis nediskriminavimo principo, apie kurį pagal Reglamento ... [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*)

  7, 8 ir 9 straipsnius pranešta Europos aviacijos saugos agentūrai. |
| | Kiekvienas orlaivio naudotojas gali teikti paraišką dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d., remdamasis padidėjusiu 5a dalyje nurodytų degalų naudojimu. |
| | Leidimų skaičius turi būti proporcingas bendram išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, sutaupytam taikant tiems degalams taikomą tvarką pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 ir šios Direktyvos 14 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus. |
| | Komisija užtikrina, kad teršalai, išmetami naudojant nebiologinės kilmės kurą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriam naudojamas vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių, būtų klasifikuojami taip, kad juos naudojančių orlaivių naudotojų išmetamųjų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, kol bus priimtas 14 straipsnio 1 dalyje nurodytas deleguotasis aktas. |
| | Komisija kasmet skelbia išsamią informaciją apie žibalo ir tvarių aviacinių degalų sąnaudų skirtumą. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nuostatomis, nustatančiomis išsamią aviacijos apyvartinių taršos leidimų suteikimo tvarką siekiant padidinti tvarių aviacinių degalų naudojimą, padengiant kainų skirtumą už CO2 toną, sutaupytą naudojant tuos degalus, o ne žibalą. |
| | Nuo 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija kasmet atlieka šios dalies taikymo vertinimą ir laiku pateikia jo rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai. Remdamasi tuo vertinimu ir atlikus poveikio vertinimą, Komisija prireikus gali pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo orlaivių naudotojams, kurie naudoja daugiau 3c straipsnio 5a dalyje nurodytų tvarių aviacinių degalų, iki 2034 m. gruodžio 31 d. būtų skiriamas ribotas ir tam tikrą laiką galiojantis apyvartinių taršos leidimų skaičius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Visas 5a dalyje nurodytas apyvartinių taršos leidimų kiekis paskirstomas taip pat kaip pagal sutartį dėl kainų skirtumo, atsižvelgiant į likusį kainų skirtumą tarp iškastinio žibalo ir tvarių aviacinių degalų, siekiant padidinti tvarių aviacinių degalų naudojimą, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, laikantis nediskriminavimo principo, apie kurį pagal Reglamento ... [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*)

  7, 8 ir 9 straipsnius pranešta Europos aviacijos saugos agentūrai.

Kiekvienas orlaivio naudotojas gali teikti paraišką dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d., remdamasis padidėjusiu 5a dalyje nurodytų degalų naudojimu.

Kiekvienas orlaivio naudotojas gali teikti paraišką dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d., remdamasis padidėjusiu 5a dalyje nurodytų degalų naudojimu.

Leidimų skaičius turi būti proporcingas bendram išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, sutaupytam taikant tiems degalams taikomą tvarką pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 ir šios Direktyvos 14 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus.

Leidimų skaičius turi būti proporcingas bendram išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, sutaupytam taikant tiems degalams taikomą tvarką pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 ir šios Direktyvos 14 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus.

Komisija užtikrina, kad teršalai, išmetami naudojant nebiologinės kilmės kurą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriam naudojamas vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių, būtų klasifikuojami taip, kad juos naudojančių orlaivių naudotojų išmetamųjų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, kol bus priimtas 14 straipsnio 1 dalyje nurodytas deleguotasis aktas.

Komisija užtikrina, kad teršalai, išmetami naudojant nebiologinės kilmės kurą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriam naudojamas vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių, būtų klasifikuojami taip, kad juos naudojančių orlaivių naudotojų išmetamųjų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, kol bus priimtas 14 straipsnio 1 dalyje nurodytas deleguotasis aktas.

Komisija kasmet skelbia išsamią informaciją apie žibalo ir tvarių aviacinių degalų sąnaudų skirtumą. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nuostatomis, nustatančiomis išsamią aviacijos apyvartinių taršos leidimų suteikimo tvarką siekiant padidinti tvarių aviacinių degalų naudojimą, padengiant kainų skirtumą už CO2 toną, sutaupytą naudojant tuos degalus, o ne žibalą.

Komisija kasmet skelbia išsamią informaciją apie žibalo ir tvarių aviacinių degalų sąnaudų skirtumą. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nuostatomis, nustatančiomis išsamią aviacijos apyvartinių taršos leidimų suteikimo tvarką siekiant padidinti tvarių aviacinių degalų naudojimą, padengiant kainų skirtumą už CO2

Nuo 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija kasmet atlieka šios dalies taikymo vertinimą ir laiku pateikia jo rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai. Remdamasi tuo vertinimu ir atlikus poveikio vertinimą, Komisija prireikus gali pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo orlaivių naudotojams, kurie naudoja daugiau 3c straipsnio 5a dalyje nurodytų tvarių aviacinių degalų, iki 2034 m. gruodžio 31 d. būtų skiriamas ribotas ir tam tikrą laiką galiojantis apyvartinių taršos leidimų skaičius.

Nuo 2028 m. gruodžio 31 d. Komisija kasmet atlieka šios dalies taikymo vertinimą ir laiku pateikia jo rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai. Remdamasi tuo vertinimu ir atlikus poveikio vertinimą, Komisija prireikus gali pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo orlaivių naudotojams, kurie naudoja daugiau 3c straipsnio 5a dalyje nurodytų tvarių aviacinių degalų, iki 2034 m. gruodžio 31 d. būtų skiriamas ribotas ir tam tikrą laiką galiojantis apyvartinių taršos leidimų skaičius.

Pakeitimai 65 ir 80

Pakeitimai 65 ir 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3c straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Nukrypstant nuo 12 straipsnio 2a dalies, 14 straipsnio 3 dalies ir 16 straipsnio, valstybės narės laiko, kad tose nuostatose nustatyti reikalavimai yra įvykdyti, ir nesiima jokių veiksmų prieš orlaivių naudotojus dėl teršalų, išmestų iki 2030 m. vykdant skrydžius tarp valstybės narės atokiausiame regione esančio aerodromo ir
  kitoje tos valstybės narės dalyje esančio aerodromo
  . | 7.   Nukrypstant nuo 12 straipsnio 2a dalies, 14 straipsnio 3 dalies ir 16 straipsnio, valstybės narės laiko, kad tose nuostatose nustatyti reikalavimai yra įvykdyti, ir nesiima jokių veiksmų prieš orlaivių naudotojus dėl teršalų, išmestų iki 2030 m. vykdant skrydžius tarp valstybės narės atokiausiame regione esančio aerodromo ir
  kitame EEE regione esančio aerodromo, taip pat skrydžius tarp dviejų aerodromų tame pačiame atokiausiame regione
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Nukrypstant nuo 12 straipsnio 2a dalies, 14 straipsnio 3 dalies ir 16 straipsnio, valstybės narės laiko, kad tose nuostatose nustatyti reikalavimai yra įvykdyti, ir nesiima jokių veiksmų prieš orlaivių naudotojus dėl teršalų, išmestų iki 2030 m. vykdant skrydžius tarp valstybės narės atokiausiame regione esančio aerodromo ir
  kitoje tos valstybės narės dalyje esančio aerodromo
  .

7.   Nukrypstant nuo 12 straipsnio 2a dalies, 14 straipsnio 3 dalies ir 16 straipsnio, valstybės narės laiko, kad tose nuostatose nustatyti reikalavimai yra įvykdyti, ir nesiima jokių veiksmų prieš orlaivių naudotojus dėl teršalų, išmestų iki 2030 m. vykdant skrydžius tarp valstybės narės atokiausiame regione esančio aerodromo ir
  kitame EEE regione esančio aerodromo, taip pat skrydžius tarp dviejų aerodromų tame pačiame atokiausiame regione
  .

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   2024 m. 
  25
   proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip paskelbta pagal 3c straipsnį, būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodami aukcione. | 1.   2024 m. 
  50
   proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip paskelbta pagal 3c straipsnį, būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodami aukcione. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   2024 m. 
  25
   proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip paskelbta pagal 3c straipsnį, būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodami aukcione.

1.   2024 m. 
  50
   proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip paskelbta pagal 3c straipsnį, būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodami aukcione.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 1 a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1a.
     
  2025 m. 50 proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip apskaičiuota remiantis pagal 3c straipsnį paskelbtu skaičiumi, tais metais būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodama aukcione. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  2025 m. 50 proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip apskaičiuota remiantis pagal 3c straipsnį paskelbtu skaičiumi, tais metais būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodama aukcione.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 1 b dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1b.
     
  2025 m. 50 proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip apskaičiuota remiantis pagal 3c straipsnį paskelbtu skaičiumi, tais metais būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodama aukcione. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  2025 m. 50 proc. apyvartinių taršos leidimų kiekio, kuris, kaip apskaičiuota remiantis pagal 3c straipsnį paskelbtu skaičiumi, tais metais būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodama aukcione.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3 d straipsnio 1 c dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1c.   Nuo
  2027
   m. sausio 1 d. visas apyvartinių taršos leidimų kiekis, kuris būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodamas aukcione. ’, | 1c.   Nuo
  2025
   m. sausio 1 d. visas apyvartinių taršos leidimų kiekis, kuris būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodamas aukcione
  , išskyrus 3c straipsnio 5a dalyje nurodytą apyvartinių taršos leidimų kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.   Nuo
  2027
   m. sausio 1 d. visas apyvartinių taršos leidimų kiekis, kuris būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodamas aukcione. ’,

1c.   Nuo
  2025
   m. sausio 1 d. visas apyvartinių taršos leidimų kiekis, kuris būtų buvęs suteiktas nemokamai, parduodamas aukcione
  , išskyrus 3c straipsnio 5a dalyje nurodytą apyvartinių taršos leidimų kiekį.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto d papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 23 straipsnį, kad būtų papildytos šios direktyvos nuostatos dėl išsamios valstybių narių aviacijai skirtų leidimų pardavimo aukcione pagal šio straipsnio 1, 1a, 1b, 1c ir 1d dalis tvarkos, įskaitant iš tokių aukcionų gautų pajamų dalies pervedimo į Sąjungos bendrąjį biudžetą tvarką. | 3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 23 straipsnį, kad būtų papildytos šios direktyvos nuostatos dėl išsamios valstybių narių aviacijai skirtų leidimų pardavimo aukcione pagal šio straipsnio 1, 1a, 1b, 1c ir 1d dalis tvarkos, įskaitant iš tokių aukcionų gautų pajamų dalies pervedimo į Sąjungos bendrąjį biudžetą tvarką
  laikantis Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 23 straipsnį, kad būtų papildytos šios direktyvos nuostatos dėl išsamios valstybių narių aviacijai skirtų leidimų pardavimo aukcione pagal šio straipsnio 1, 1a, 1b, 1c ir 1d dalis tvarkos, įskaitant iš tokių aukcionų gautų pajamų dalies pervedimo į Sąjungos bendrąjį biudžetą tvarką.

3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 23 straipsnį, kad būtų papildytos šios direktyvos nuostatos dėl išsamios valstybių narių aviacijai skirtų leidimų pardavimo aukcione pagal šio straipsnio 1, 1a, 1b, 1c ir 1d dalis tvarkos, įskaitant iš tokių aukcionų gautų pajamų dalies pervedimo į Sąjungos bendrąjį biudžetą tvarką
  laikantis Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053
  .

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e papunktis

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Valstybės narės nustato, kaip turi būti naudojamos iš
  leidimų
  padavimo
  aukcionuose pagal šį skyrių gautos pajamos, išskyrus pajamas, kurios priskiriamos nuosaviems ištekliams pagal Sutarties 311 straipsnio 3 dalį ir pervedamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą
  . Iš leidimų padavimo aukcionuose gautas pajamas valstybės narės naudoja pagal 10 straipsnio 3 dalį. | 4.   
  Iš aviacijos
  leidimų
  pardavimo
  aukcionuose pagal šį skyrių gautos pajamos, išskyrus pajamas, kurios priskiriamos nuosaviems ištekliams pagal Sutarties 311 straipsnio 3 dalį ir pervedamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą
  , naudojamos taip: |
| | a) | 75 proc. naudojama inovacijoms ir naujoms technologijoms remti, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų diegimą aviacijos sektoriuje, pasitelkiant Klimato investicijų fondą pagal 10a straipsnio 8 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Valstybės narės nustato, kaip turi būti naudojamos iš
  leidimų
  padavimo
  aukcionuose pagal šį skyrių gautos pajamos, išskyrus pajamas, kurios priskiriamos nuosaviems ištekliams pagal Sutarties 311 straipsnio 3 dalį ir pervedamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą
  . Iš leidimų padavimo aukcionuose gautas pajamas valstybės narės naudoja pagal 10 straipsnio 3 dalį.

4.   
  Iš aviacijos
  leidimų
  pardavimo
  aukcionuose pagal šį skyrių gautos pajamos, išskyrus pajamas, kurios priskiriamos nuosaviems ištekliams pagal Sutarties 311 straipsnio 3 dalį ir pervedamos į Sąjungos bendrąjį biudžetą
  , naudojamos taip:

a)

a)

75 proc. naudojama inovacijoms ir naujoms technologijoms remti, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų diegimą aviacijos sektoriuje, pasitelkiant Klimato investicijų fondą pagal 10a straipsnio 8 dalį;

75 proc. naudojama inovacijoms ir naujoms technologijoms remti, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimų diegimą aviacijos sektoriuje, pasitelkiant Klimato investicijų fondą pagal 10a straipsnio 8 dalį;

| b) | 15 proc. pajamų, gautų iš 3ea straipsnyje nurodytų išvykstamųjų skrydžių, panaudojama prisidedant prie UNFCCC klimato fondų, visų pirma Žaliojo klimato fondo ir Prisitaikymo fondo, siekiant tęsti tarptautinius veiksmus, kuriais mažinamas klimato kaitos poveikis pažeidžiamiausioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

b)

b)

15 proc. pajamų, gautų iš 3ea straipsnyje nurodytų išvykstamųjų skrydžių, panaudojama prisidedant prie UNFCCC klimato fondų, visų pirma Žaliojo klimato fondo ir Prisitaikymo fondo, siekiant tęsti tarptautinius veiksmus, kuriais mažinamas klimato kaitos poveikis pažeidžiamiausioms bendruomenėms;

15 proc. pajamų, gautų iš 3ea straipsnyje nurodytų išvykstamųjų skrydžių, panaudojama prisidedant prie UNFCCC klimato fondų, visų pirma Žaliojo klimato fondo ir Prisitaikymo fondo, siekiant tęsti tarptautinius veiksmus, kuriais mažinamas klimato kaitos poveikis pažeidžiamiausioms bendruomenėms;

| c) | likusios pajamos naudojamos taip, kaip nustato valstybės narės pagal 10 straipsnio 3 dalį, įskaitant projektų, kuriais siekiama užtikrinti teisingą pertvarką aviacijos sektoriuje, skatinimą, visų pirma remiant atitinkamų aviacijos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų socialinį dialogą, taip pat darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. |
| --- | --- |

c)

c)

likusios pajamos naudojamos taip, kaip nustato valstybės narės pagal 10 straipsnio 3 dalį, įskaitant projektų, kuriais siekiama užtikrinti teisingą pertvarką aviacijos sektoriuje, skatinimą, visų pirma remiant atitinkamų aviacijos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų socialinį dialogą, taip pat darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą.

likusios pajamos naudojamos taip, kaip nustato valstybės narės pagal 10 straipsnio 3 dalį, įskaitant projektų, kuriais siekiama užtikrinti teisingą pertvarką aviacijos sektoriuje, skatinimą, visų pirma remiant atitinkamų aviacijos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų socialinį dialogą, taip pat darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3 e a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

įterpiamas šis straipsnis:

„3ea straipsnis

„3ea straipsnis

Aviacijos veikla, susijusi su trečiosiomis šalimis

Aviacijos veikla, susijusi su trečiosiomis šalimis

1.
     
  Nuo [šios direktyvos įsigaliojimo metai + 1] balandžio 30 d. orlaivių naudotojai atsisako apyvartinių taršos leidimų dėl teršalų, išmetamų vykdant skrydžius iš EEE esančio aerodromo.

2.
     
  Nuo [šios direktyvos įsigaliojimo metai], bendras aviacijai suteiktinų leidimų skaičius padidinamas iki leidimų lygių, atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytus papildomus išvykstamuosius skrydžius, kurie būtų buvę suteikti, jeigu jiems tais metais būtų taikoma ES ATLPS. Taikomas linijinio mažinimo koeficientas, kaip nustatyta 9 straipsnyje.“

3.
     
  Siekdami tinkamai atsižvelgti į CORSIA kompensavimo įpareigojimus, 2021–2023 m. laikotarpiu viršijančius 2019 m. nustatytą bazinį dydį ir 2024 m. ir vėliau viršijančius 2019–2020 m. lygio vidurkį, orlaivių naudotojai turi turėti galimybę atskaityti finansinę vertę, susijusią su jų išlaidomis kreditams, panaudotiems siekiant užtikrinti atitiktį CORSIA dėl skrydžių, vykdomų iš EEE į trečiąsias šalis, kurių sąrašas pateiktas pagal 25a straipsnio 3 dalį priimtame įgyvendinimo akte.

Kiekvienais metais orlaivių naudotojai skelbia informaciją apie CORSIA kompensacijas, išmokėtas praėjusiais metais už kiekvieną maršrutą, ir informuoja Komisiją apie tokias kompensacijas, jei jie ketina prašyti sumažinti savo leidimų atsisakymo reikalavimus. Komisija nustato kompensacijų finansinę vertę, kurią galima atimti iš ES ATLPS įsipareigojimų atsisakyti leidimų dėl kiekvieno maršruto. Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant šio atėmimo metodiką ir mechanizmą. Tuo tikslu Komisija laiko, kad ES ATLPS leidimų kaina yra atitinkamų atitikties metų kainos vidurkis.

Kiekvienais metais orlaivių naudotojai skelbia informaciją apie CORSIA kompensacijas, išmokėtas praėjusiais metais už kiekvieną maršrutą, ir informuoja Komisiją apie tokias kompensacijas, jei jie ketina prašyti sumažinti savo leidimų atsisakymo reikalavimus. Komisija nustato kompensacijų finansinę vertę, kurią galima atimti iš ES ATLPS įsipareigojimų atsisakyti leidimų dėl kiekvieno maršruto. Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant šio atėmimo metodiką ir mechanizmą. Tuo tikslu Komisija laiko, kad ES ATLPS leidimų kaina yra atitinkamų atitikties metų kainos vidurkis.

Jei Komisija nustato skirtumą tarp patikrinto išmetamo teršalų kiekio ir atitinkamais metais atsisakytų leidimų, atitinkamas leidimų kiekis panaikinamas.

Jei Komisija nustato skirtumą tarp patikrinto išmetamo teršalų kiekio ir atitinkamais metais atsisakytų leidimų, atitinkamas leidimų kiekis panaikinamas.

4.
     
  Iki 2027 m. gruodžio 31 d., laikydamasi šios direktyvos 28b straipsnio, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl ICAO susitariančiųjų šalių dalyvavimo CORSIA ir bendrų CORSIA užmojų ir aplinkosauginio naudingumo. Remdamasi tos ataskaitos išvadomis, Komisija prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų panaikintas laikinas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas skrydžiams, vykdomiems į EEE esantį aerodromą.“

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | 10a straipsnio 8 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

10a straipsnio 8 dalyje po antros pastraipos įterpiama ši pastraipa:

Pajamos, gautos iš apyvartinių taršos leidimų aviacijos sektoriui pardavimo aukcione ir 16 straipsnio 3 dalyje nurodytų nuobaudų ir sumokėtos į Klimato investicijų fondą, gali būti naudojamos įgyvendinant aviacijos sektoriaus projektus, kuriais remiami nauji pokyčiai ir inovacijos, dekarbonizacijos sprendimų diegimas, paramos mechanizmų kūrimas ir sukuriama būtina infrastruktūra, padedant mažinti bendrą poveikį klimatui, įskaitant kitų nei CO2 teršalų poveikį, visų pirma:

Pajamos, gautos iš apyvartinių taršos leidimų aviacijos sektoriui pardavimo aukcione ir 16 straipsnio 3 dalyje nurodytų nuobaudų ir sumokėtos į Klimato investicijų fondą, gali būti naudojamos įgyvendinant aviacijos sektoriaus projektus, kuriais remiami nauji pokyčiai ir inovacijos, dekarbonizacijos sprendimų diegimas, paramos mechanizmų kūrimas ir sukuriama būtina infrastruktūra, padedant mažinti bendrą poveikį klimatui, įskaitant kitų nei CO2

| a) | tvarių aviacijos degalų, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gaminamų iš atsinaujinančio vandenilio ir tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro, diegimas, be kita ko, sudarant anglies dioksido kainų skirtumo sutartis, kuriomis siekiama sumažinti kainų skirtumą tarp mažai anglies dioksido į aplinką visai neišskiriančių degalų ir įprastinių degalų ir sumažinti tvarių aviacinių degalų (TAD) tiekimo į Sąjungos oro uostus išlaidas; |
| --- | --- |

a)

a)

tvarių aviacijos degalų, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gaminamų iš atsinaujinančio vandenilio ir tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro, diegimas, be kita ko, sudarant anglies dioksido kainų skirtumo sutartis, kuriomis siekiama sumažinti kainų skirtumą tarp mažai anglies dioksido į aplinką visai neišskiriančių degalų ir įprastinių degalų ir sumažinti tvarių aviacinių degalų (TAD) tiekimo į Sąjungos oro uostus išlaidas;

tvarių aviacijos degalų, pirmenybę teikiant nebiologinės kilmės degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gaminamų iš atsinaujinančio vandenilio ir tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro, diegimas, be kita ko, sudarant anglies dioksido kainų skirtumo sutartis, kuriomis siekiama sumažinti kainų skirtumą tarp mažai anglies dioksido į aplinką visai neišskiriančių degalų ir įprastinių degalų ir sumažinti tvarių aviacinių degalų (TAD) tiekimo į Sąjungos oro uostus išlaidas;

| b) | esminių praktinių aeronautikos ir sklandmenų sprendimų, kuriais siekiama mažinti CO2 teršalų ir kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekį, tobulinimas; |
| --- | --- |

b)

b)

esminių praktinių aeronautikos ir sklandmenų sprendimų, kuriais siekiama mažinti CO2 teršalų ir kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekį, tobulinimas;

esminių praktinių aeronautikos ir sklandmenų sprendimų, kuriais siekiama mažinti CO2

2

| c) | pažangių variklių inovacijų diegimas ir naujų varymo technologijų, padedančių mažinti aviacijos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, pvz., baterijų ir turboelektrinių technologijų, taip pat vandeniliu varomų turbinų ir kuro elementų, varančių elektros motorus, elektrinių orlaivių ir susijusios oro uostų infrastruktūros diegimas; |
| --- | --- |

c)

c)

pažangių variklių inovacijų diegimas ir naujų varymo technologijų, padedančių mažinti aviacijos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, pvz., baterijų ir turboelektrinių technologijų, taip pat vandeniliu varomų turbinų ir kuro elementų, varančių elektros motorus, elektrinių orlaivių ir susijusios oro uostų infrastruktūros diegimas;

pažangių variklių inovacijų diegimas ir naujų varymo technologijų, padedančių mažinti aviacijos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, pvz., baterijų ir turboelektrinių technologijų, taip pat vandeniliu varomų turbinų ir kuro elementų, varančių elektros motorus, elektrinių orlaivių ir susijusios oro uostų infrastruktūros diegimas;

| d) | CO2 ir kitų nei CO2 aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos ir pranešimo technologijų diegimas; |
| --- | --- |

d)

d)

CO2 ir kitų nei CO2 aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos ir pranešimo technologijų diegimas;

CO2

2

| e) | moksliniai tyrimai dėl kitų nei CO2 teršalų poveikio aviacijai, kurie padeda kurti technologines inovacijas, įskaitant kondensacinių pėdsakų ir plunksninių debesų formavimosi ir jų prevencijos srityse. |
| --- | --- |

e)

e)

moksliniai tyrimai dėl kitų nei CO2 teršalų poveikio aviacijai, kurie padeda kurti technologines inovacijas, įskaitant kondensacinių pėdsakų ir plunksninių debesų formavimosi ir jų prevencijos srityse.

moksliniai tyrimai dėl kitų nei CO2

Klimato investicijų fondo remiamų projektų aprašymas ir informacija apie projektų lygmeniu suskirstytų išlaidų dydį turi būti skaidrūs, skelbiami viešai prieinamu būdu ir reguliariai atnaujinami Komisijos interneto svetainėje. Komisija užtikrina įtraukų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą finansavimo procedūrose, susijusiose su Klimato investicijų fondu.

Klimato investicijų fondo remiamų projektų aprašymas ir informacija apie projektų lygmeniu suskirstytų išlaidų dydį turi būti skaidrūs, skelbiami viešai prieinamu būdu ir reguliariai atnaujinami Komisijos interneto svetainėje. Komisija užtikrina įtraukų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą finansavimo procedūrose, susijusiose su Klimato investicijų fondu.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

11a straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jie suteikti šalyje, kuri įtraukta į pagal 25a straipsnio 3 dalį priimtą įgyvendinimo aktą kaip Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) dalyvaujanti šalis. Ši sąlyga netaikoma iki 2027 m. išmestam teršalų kiekiui
  , taip pat netaikoma Jungtinių Tautų apibrėžtoms mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms, išskyrus tas šalis, kurių BVP vienam gyventojui yra lygus Sąjungos vidurkiui arba didesnis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jie suteikti šalyje, kuri įtraukta į pagal 25a straipsnio 3 dalį priimtą įgyvendinimo aktą kaip Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) dalyvaujanti šalis. Ši sąlyga netaikoma iki 2027 m. išmestam teršalų kiekiui
  , taip pat netaikoma Jungtinių Tautų apibrėžtoms mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms, išskyrus tas šalis, kurių BVP vienam gyventojui yra lygus Sąjungos vidurkiui arba didesnis
  .

, taip pat netaikoma Jungtinių Tautų apibrėžtoms mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms, išskyrus tas šalis, kurių BVP vienam gyventojui yra lygus Sąjungos vidurkiui arba didesnis

| b) | jie suteikti šalyje, kuri įtraukta į pagal 25a straipsnio 3 dalį priimtą įgyvendinimo aktą kaip Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) dalyvaujanti šalis. Ši sąlyga netaikoma iki 2027 m. 
  sausio 1 d.
  išmestam teršalų kiekiui. |
| --- | --- |

b)

jie suteikti šalyje, kuri įtraukta į pagal 25a straipsnio 3 dalį priimtą įgyvendinimo aktą kaip Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) dalyvaujanti šalis. Ši sąlyga netaikoma iki 2027 m. 
  sausio 1 d.
  išmestam teršalų kiekiui.

sausio 1 d.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

11a straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamesni pirmoje pastraipoje nustatytoms priemonėms taikomi reikalavimai, galintys apimti su ataskaitomis ir registrais susijusius reikalavimus, taip pat reikalavimai dėl šias priemones taikančių šalių sąrašo.
  Nustatant priemones atsižvelgiama į lanksčias nuostatas, taikomas mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms.
  Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“, | Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamesni pirmoje pastraipoje nustatytoms priemonėms taikomi reikalavimai, galintys apimti su ataskaitomis ir registrais susijusius reikalavimus, taip pat reikalavimai dėl šias priemones taikančių šalių sąrašo. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamesni pirmoje pastraipoje nustatytoms priemonėms taikomi reikalavimai, galintys apimti su ataskaitomis ir registrais susijusius reikalavimus, taip pat reikalavimai dėl šias priemones taikančių šalių sąrašo.
  Nustatant priemones atsižvelgiama į lanksčias nuostatas, taikomas mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms.
  Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“,

Nustatant priemones atsižvelgiama į lanksčias nuostatas, taikomas mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažose salose esančioms besivystančioms valstybėms.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamesni pirmoje pastraipoje nustatytoms priemonėms taikomi reikalavimai, galintys apimti su ataskaitomis ir registrais susijusius reikalavimus, taip pat reikalavimai dėl šias priemones taikančių šalių sąrašo. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“,

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 6 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

12 straipsnio 6 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nuo
  2019
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas I priedas, išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nuo
  2019
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas I priedas, išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus).

2019

2

| b) | nuo
  2021
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas
  šios direktyvos
  I priedas
  ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603

   (1a)

  2 straipsnio 3 ir 4 dalys
  , išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus). |
| --- | --- |

b)

nuo
  2021
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas
  šios direktyvos
  I priedas
  ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603

   (1a)

  2 straipsnio 3 ir 4 dalys
  , išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus).

2021

2

šios direktyvos

ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603

1a

2 straipsnio 3 ir 4 dalys

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

14 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | 14 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a)

6a)

14 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus dėl išsamios tvarkos, skirtos išmetamųjų teršalų kiekio stebėsenai ir ataskaitų apie jas teikimui ir prireikus veiklos duomenų, susijusių su I priede išvardytų rūšių veikla, skirtų tonų vienam kilometrui duomenų stebėsenai ir ataskaitų apie jas teikimui siekiant taikyti 3e arba 3f straipsnius; ši tvarka grindžiama IV priede išdėstytais stebėsenos ir ataskaitų teikimo principais ir šio straipsnio 2 dalyje išdėstytais reikalavimais. Tuose
  įgyvendinimo
  aktuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  išmetimo stebėsenos ir
  ataskaitų apie
  jį
  teikimo reikalavimuose taip pat nurodomos kiekvienų tų dujų
  indėlio į visuotinį atšilimą specifikacijos
  .

įgyvendinimo

įgyvendinimo

išmetimo stebėsenos ir

jį

indėlio į visuotinį atšilimą specifikacijos

„Komisija priima
  deleguotuosius
  aktus dėl išsamios tvarkos, skirtos išmetamųjų teršalų kiekio stebėsenai ir ataskaitų apie jas teikimui ir prireikus veiklos duomenų, susijusių su I priede išvardytų rūšių veikla, skirtų tonų vienam kilometrui duomenų stebėsenai ir ataskaitų apie jas teikimui siekiant taikyti 3e arba 3f straipsnius; ši tvarka grindžiama IV priede išdėstytais stebėsenos ir ataskaitų teikimo principais ir šio straipsnio 2 dalyje išdėstytais reikalavimais. Tuose
  deleguotuosiuose
  aktuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  ir kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų stebėsenos,
  ataskaitų apie
  jas
  teikimo
  ir patikrinimo
  reikalavimuose taip pat nurodomos kiekvienų tų dujų
  visuotinio atšilimo potencialas ir kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų poveikis
  .“

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

14 straipsnio 2 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | 14 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a)

6a)

14 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ne vėliau kaip [6 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, kad būtų nustatyta orlaivių naudotojų, kuriems taikoma ši direktyva, išmetamų kitų nei CO2 teršalų kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Kitų nei CO2 teršalų išmetimo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemoje pateikiami bent šie duomenys:

„Ne vėliau kaip [6 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, kad būtų nustatyta orlaivių naudotojų, kuriems taikoma ši direktyva, išmetamų kitų nei CO2

2

| a) | degalų srautas; |
| --- | --- |

a)

a)

degalų srautas;

degalų srautas;

| b) | orlaivio masė; |
| --- | --- |

b)

b)

orlaivio masė;

orlaivio masė;

| c) | aplinkos drėgmė; |
| --- | --- |

c)

c)

aplinkos drėgmė;

aplinkos drėgmė;

| d) | orlaivio ilguma, platuma ir aukštis; |
| --- | --- |

d)

d)

orlaivio ilguma, platuma ir aukštis;

orlaivio ilguma, platuma ir aukštis;

| e) | vidutinė drėgmė ir temperatūra; |
| --- | --- |

e)

e)

vidutinė drėgmė ir temperatūra;

vidutinė drėgmė ir temperatūra;

| f) | išmetamo CO2, H2O, sieros dioksido (SO2) ir NOx kiekio indeksai; |
| --- | --- |

f)

f)

išmetamo CO2, H2O, sieros dioksido (SO2) ir NOx kiekio indeksai;

išmetamo CO2

2

2

| g) | CO2 ekvivalentas pagal kiekvieną skrydį. |
| --- | --- |

g)

g)

CO2 ekvivalentas pagal kiekvieną skrydį.

CO2

Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., remdamasi kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo rezultatais, Komisija, atlikusi poveikio vertinimą ir, kai tinkama, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama sumažinti tokių išmetamųjų teršalų kiekį išplečiant ES ATLPS taikymo sritį, kad ji apimtų kitus nei CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus.

Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., remdamasi kitų nei CO2

2

Kol bus išplėsta šios direktyvos taikymo sritis, kad ji apimtų antroje pastraipoje nurodytus kitus nei CO2 orlaivių naudotojų išmetamus teršalus, nuo 2027 m. gruodžio 31 d. vykdant aviacijos veiklą išmetamo CO2 kiekio koeficientas dauginamas iš 1,8 , nuo 2028 m. gruodžio 31 d. – 1,9 , o nuo 2029 m. gruodžio 31 d. – iš 2,0 , kad būtų atsižvelgta į kitus nei CO2 aviacijos išmetamuosius teršalus.

Kol bus išplėsta šios direktyvos taikymo sritis, kad ji apimtų antroje pastraipoje nurodytus kitus nei CO2

2

2

Nuo ... [praėjus 30 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo] Komisija, teikdama 10 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitą, kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie trečioje pastraipoje nurodytos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemos rezultatus.“

Nuo ... [praėjus 30 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo] Komisija, teikdama 10 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitą, kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie trečioje pastraipoje nurodytos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemos rezultatus.“

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

14 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | 14 straipsnis papildomas šia dalimi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a)

6a)

14 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a.
     
  Komisija praneša apie visus su orlaivių naudotojais susijusius išmetamųjų teršalų duomenis, perduotus valstybėms narėms ir Komisijai, įskaitant duomenis, perduotus pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603 7 straipsnį, ir skelbia juos, suskirstytus pagal orlaivių naudotojus ir oro uostų porą, patogiu naudotojui būdu. Kiekvienų metų duomenys skelbiami nedelsiant. Šie duomenys apima bent:

| a) | duomenis apie išmetamus teršalus, suskirstytus pagal orlaivių naudotojus ir oro uostų porą; |
| --- | --- |

a)

a)

duomenis apie išmetamus teršalus, suskirstytus pagal orlaivių naudotojus ir oro uostų porą;

duomenis apie išmetamus teršalus, suskirstytus pagal orlaivių naudotojus ir oro uostų porą;

| b) | apkrovos koeficientą, orlaivio rūšį, degalų rūšį ir degalų suvartojimą pagal kiekvieną oro uostų porą ir kiekvieną orlaivio naudotoją; |
| --- | --- |

b)

b)

apkrovos koeficientą, orlaivio rūšį, degalų rūšį ir degalų suvartojimą pagal kiekvieną oro uostų porą ir kiekvieną orlaivio naudotoją;

apkrovos koeficientą, orlaivio rūšį, degalų rūšį ir degalų suvartojimą pagal kiekvieną oro uostų porą ir kiekvieną orlaivio naudotoją;

| c) | kompensacijos sumą, apskaičiuotą pagal 12 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

c)

c)

kompensacijos sumą, apskaičiuotą pagal 12 straipsnio 7 dalį;

kompensacijos sumą, apskaičiuotą pagal 12 straipsnio 7 dalį;

| d) | reikalavimus atitinkančių degalų, sunaudotų tam, kad jie visi arba jų dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį; |
| --- | --- |

d)

d)

reikalavimus atitinkančių degalų, sunaudotų tam, kad jie visi arba jų dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį;

reikalavimus atitinkančių degalų, sunaudotų tam, kad jie visi arba jų dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį;

| e) | anglies dioksido kreditų, sunaudotų tam, kad jis visas arba jo dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį.“; |
| --- | --- |

e)

e)

anglies dioksido kreditų, sunaudotų tam, kad jis visas arba jo dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį.“;

anglies dioksido kreditų, sunaudotų tam, kad jis visas arba jo dalis būtų kompensuota, kiekį ir rūšį.“;

| f) | bendrą krovinių ir pašto (tonomis) svorį ataskaitiniu laikotarpiu pagal oro uostų porą;“ |
| --- | --- |

f)

f)

bendrą krovinių ir pašto (tonomis) svorį ataskaitiniu laikotarpiu pagal oro uostų porą;“

bendrą krovinių ir pašto (tonomis) svorį ataskaitiniu laikotarpiu pagal oro uostų porą;“

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

18a straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nuo 2024 d. bent kas dvejus metus atnaujina sąrašą, įtraukdama į jį orlaivių naudotojus, kurie nuo to laiko vykdė I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklą.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nuo 2024 d. bent kas dvejus metus atnaujina sąrašą, įtraukdama į jį orlaivių naudotojus, kurie nuo to laiko vykdė I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklą.“;

| b) | nuo 2024 d. 
  ir vėliau
  bent kas dvejus metus atnaujina sąrašą, įtraukdama į jį orlaivių naudotojus, kurie nuo to laiko vykdė I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklą.“; |
| --- | --- |

b)

nuo 2024 d. 
  ir vėliau
  bent kas dvejus metus atnaujina sąrašą, įtraukdama į jį orlaivių naudotojus, kurie nuo to laiko vykdė I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklą.“;

ir vėliau

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9) | 25a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

9)

25a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Sąjunga ir jos valstybės narės toliau siekia susitarimo dėl pasaulinio masto priemonių, skirtų aviacijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti. Atsižvelgdama į bet kurį tokį susitarimą Komisija svarsto, ar šios direktyvos pakeitimų nuostatos, taikomos orlaivių naudotojams, yra būtinos.

„2.
     Sąjunga ir jos valstybės narės toliau siekia susitarimo dėl pasaulinio masto priemonių, skirtų aviacijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti
  , kurios būtų suderintos su Reglamento (ES) 2021/1119 tikslais ir Paryžiaus susitarimu
  . Atsižvelgdama į bet kurį tokį susitarimą Komisija svarsto, ar šios direktyvos pakeitimų nuostatos, taikomos orlaivių naudotojams, yra būtinos.“

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriame išvardija šalis, išskyrus EEE šalis, Šveicariją ir Jungtinę Karalystę, kurios, taikant šią direktyvą, laikomos taikančiomis CORSIA, ir jų 2019 m. bazinį lygį 2021–2023 m. laikotarpiu, o kiekvieniems
  vėlesniems metams
   – 2019–2020 m. bazinį lygį. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 3.   Komisija
  bent kartą per metus
  priima įgyvendinimo aktą, kuriame išvardija šalis, išskyrus EEE šalis, Šveicariją ir Jungtinę Karalystę, kurios, taikant šią direktyvą, laikomos taikančiomis CORSIA, ir jų 2019 m. bazinį lygį 2021–2023 m. laikotarpiu, o kiekvieniems
  metams nuo 2024 m.
   – 2019–2020 m. bazinį lygį. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriame išvardija šalis, išskyrus EEE šalis, Šveicariją ir Jungtinę Karalystę, kurios, taikant šią direktyvą, laikomos taikančiomis CORSIA, ir jų 2019 m. bazinį lygį 2021–2023 m. laikotarpiu, o kiekvieniems
  vėlesniems metams
   – 2019–2020 m. bazinį lygį. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Komisija
  bent kartą per metus
  priima įgyvendinimo aktą, kuriame išvardija šalis, išskyrus EEE šalis, Šveicariją ir Jungtinę Karalystę, kurios, taikant šią direktyvą, laikomos taikančiomis CORSIA, ir jų 2019 m. bazinį lygį 2021–2023 m. laikotarpiu, o kiekvieniems
  metams nuo 2024 m.
   – 2019–2020 m. bazinį lygį. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 22a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9) | į 25a straipsnį įterpiama ši dalis:




  „3a.
     
  Remdamasi pagal 3 dalį sudarytu sąrašu Komisija paskelbia orlaivių naudotojų iš šalių, kurios šios direktyvos tikslais nelaikomos taikančiomis CORSIA skrydžiams į trečiąsias šalis arba iš jų, sąrašą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

9)

į 25a straipsnį įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Remdamasi pagal 3 dalį sudarytu sąrašu Komisija paskelbia orlaivių naudotojų iš šalių, kurios šios direktyvos tikslais nelaikomos taikančiomis CORSIA skrydžiams į trečiąsias šalis arba iš jų, sąrašą.“

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Orlaivių naudotojai neprivalo panaikinti vienetų už ŠESD, išmestas vykdant skrydžius į Jungtinių Tautų apibrėžtas mažiausiai išsivysčiusias šalis ir mažose salose esančias besivystančias valstybes ir iš jų, išskyrus pagal 3 dalį priimtame įgyvendinimo akte išvardytas šalis. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Orlaivių naudotojai neprivalo panaikinti vienetų už ŠESD, išmestas vykdant skrydžius į Jungtinių Tautų apibrėžtas mažiausiai išsivysčiusias šalis ir mažose salose esančias besivystančias valstybes ir iš jų, išskyrus pagal 3 dalį priimtame įgyvendinimo akte išvardytas šalis.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Jeigu Komisija nustato, kad labai iškraipoma konkurencija, o tai kenkia orlaivių naudotojams, kurie turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą arba yra įregistruoti valstybėje narėje, įskaitant tos valstybės narės atokiausius regionus, priklausomas teritorijas ir teritorijas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus,
  pagal kuriuos
  ŠESD, išmestų vykdant skrydžius į tas šalis ir iš jų, atžvilgiu tie orlaivių naudotojai atleidžiami nuo 12 straipsnio 8 dalyje nustatytų atsisakymo įpareigojimų. Konkurencija gali būti iškraipoma todėl, kad trečioji šalis pagal savo vidaus teisę ne taip griežtai taiko CORSIA arba neužtikrina CORSIA nuostatų vykdymo visiems orlaivių naudotojams vienodomis sąlygomis.
  Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2
  dalyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros
  . | 7.   Jeigu Komisija nustato, kad labai iškraipoma konkurencija, o tai kenkia orlaivių naudotojams, kurie turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą arba yra įregistruoti valstybėje narėje, įskaitant tos valstybės narės atokiausius regionus, priklausomas teritorijas ir teritorijas, Komisijai
  pagal 23 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius
  aktus,
  kuriais papildoma ši direktyva siekiant, kad
  ŠESD, išmestų vykdant skrydžius į tas šalis ir iš jų, atžvilgiu tie orlaivių naudotojai
  būtų
  atleidžiami nuo 12 straipsnio 8 dalyje nustatytų atsisakymo įpareigojimų. Konkurencija gali būti iškraipoma todėl, kad trečioji šalis pagal savo vidaus teisę ne taip griežtai taiko CORSIA arba neužtikrina CORSIA nuostatų vykdymo visiems orlaivių naudotojams vienodomis sąlygomis.
  Komisija taip pat skelbia informaciją apie tai, kaip įvykdyti 7a
  dalyje
  nurodyti kriterijai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Jeigu Komisija nustato, kad labai iškraipoma konkurencija, o tai kenkia orlaivių naudotojams, kurie turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą arba yra įregistruoti valstybėje narėje, įskaitant tos valstybės narės atokiausius regionus, priklausomas teritorijas ir teritorijas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  įgyvendinimo
  aktus,
  pagal kuriuos
  ŠESD, išmestų vykdant skrydžius į tas šalis ir iš jų, atžvilgiu tie orlaivių naudotojai atleidžiami nuo 12 straipsnio 8 dalyje nustatytų atsisakymo įpareigojimų. Konkurencija gali būti iškraipoma todėl, kad trečioji šalis pagal savo vidaus teisę ne taip griežtai taiko CORSIA arba neužtikrina CORSIA nuostatų vykdymo visiems orlaivių naudotojams vienodomis sąlygomis.
  Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22a straipsnio 2
  dalyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros
  .

7.   Jeigu Komisija nustato, kad labai iškraipoma konkurencija, o tai kenkia orlaivių naudotojams, kurie turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą arba yra įregistruoti valstybėje narėje, įskaitant tos valstybės narės atokiausius regionus, priklausomas teritorijas ir teritorijas, Komisijai
  pagal 23 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius
  aktus,
  kuriais papildoma ši direktyva siekiant, kad
  ŠESD, išmestų vykdant skrydžius į tas šalis ir iš jų, atžvilgiu tie orlaivių naudotojai
  būtų
  atleidžiami nuo 12 straipsnio 8 dalyje nustatytų atsisakymo įpareigojimų. Konkurencija gali būti iškraipoma todėl, kad trečioji šalis pagal savo vidaus teisę ne taip griežtai taiko CORSIA arba neužtikrina CORSIA nuostatų vykdymo visiems orlaivių naudotojams vienodomis sąlygomis.
  Komisija taip pat skelbia informaciją apie tai, kaip įvykdyti 7a
  dalyje
  nurodyti kriterijai
  .

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 7a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9) | į 25a straipsnį įterpiama ši dalis:




  „7a.
     
  Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma metodika ir kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar konkurencija stipriai iškraipoma pagal šio straipsnio 7 dalį. Komisija skaidriai skelbia informaciją apie deleguotojo akto taikymą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

9)

į 25a straipsnį įterpiama ši dalis:

„7a.
     
  Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma metodika ir kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar konkurencija stipriai iškraipoma pagal šio straipsnio 7 dalį. Komisija skaidriai skelbia informaciją apie deleguotojo akto taikymą.“

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 8 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9) | 25a straipsnis papildomas šia dalimi:




  „8a.
     
  Iki 2027 m. sausio 1 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo, aviacijos indėlio siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimo tikslų, CORSIA įgyvendinimo ir jos poveikio Sąjungos vidaus aviacijos rinkai, jos konkurencingumui ir teisingai pertvarkai, visų pirma socialinio šios direktyvos poveikio, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo, taip pat poveikio oro kelionių dažnumui ir keleivių, ypač gaunančių mažesnes pajamas, išlaidoms. Ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos, kurios įgyvendinamos nepagrįstai nedelsiant.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

9)

25a straipsnis papildomas šia dalimi:

„8a.
     
  Iki 2027 m. sausio 1 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo, aviacijos indėlio siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimo tikslų, CORSIA įgyvendinimo ir jos poveikio Sąjungos vidaus aviacijos rinkai, jos konkurencingumui ir teisingai pertvarkai, visų pirma socialinio šios direktyvos poveikio, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo, taip pat poveikio oro kelionių dažnumui ir keleivių, ypač gaunančių mažesnes pajamas, išlaidoms. Ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos, kurios įgyvendinamos nepagrįstai nedelsiant.“

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

28b straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | 28b straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

28b straipsnis pakeičiamas taip:

28 b straipsnis

„28b straipsnis

Komisijos teikiamos ICAO pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo ataskaitos ir peržiūra

Komisijos teikiamos ICAO pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo ataskaitos ir peržiūra

1.   Komisija anksčiau nei
  2019
   m. sausio 1 d., o vėliau
  reguliariai
  teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ICAO vedamų derybų siekiant įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, pažangos, visų pirma:

1.   Komisija anksčiau nei
  2027
   m. sausio 1 d., o vėliau
  kas dvejus metus
  teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ICAO vedamų derybų siekiant įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, pažangos, visų pirma:

| i) | susijusios su atitinkamomis ICAO priemonėmis, įskaitant standartus ir rekomenduojamą praktiką; |
| --- | --- |

i)

susijusios su atitinkamomis ICAO priemonėmis, įskaitant standartus ir rekomenduojamą praktiką;

| i) | susijusios su atitinkamomis ICAO priemonėmis, įskaitant standartus ir rekomenduojamą praktiką; |
| --- | --- |

i)

susijusios su atitinkamomis ICAO priemonėmis, įskaitant standartus ir rekomenduojamą praktiką;

| ii) | ICAO tarybos patvirtintomis rekomendacijomis, susijusiomis su pasauline rinkos priemone; |
| --- | --- |

ii)

ICAO tarybos patvirtintomis rekomendacijomis, susijusiomis su pasauline rinkos priemone;

| ii) | ICAO tarybos patvirtintomis rekomendacijomis, susijusiomis su pasauline rinkos priemone
  , įskaitant visus galimus ataskaitinių verčių pakeitimus; |
| --- | --- |

ii)

ICAO tarybos patvirtintomis rekomendacijomis, susijusiomis su pasauline rinkos priemone
  , įskaitant visus galimus ataskaitinių verčių pakeitimus;

, įskaitant visus galimus ataskaitinių verčių pakeitimus;

| iii) | pasaulinio registro sudarymu; |
| --- | --- |

iii)

pasaulinio registro sudarymu;

| iii) | pasaulinio registro sudarymu; |
| --- | --- |

iii)

pasaulinio registro sudarymu;

| iv) | vidaus priemonėmis, kurių, siekdamos įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, imasi trečiosios šalys; |
| --- | --- |

iv)

vidaus priemonėmis, kurių, siekdamos įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, imasi trečiosios šalys;

| iv) | vidaus priemonėmis, kurių, siekdamos įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, imasi trečiosios šalys; |
| --- | --- |

iv)

vidaus priemonėmis, kurių, siekdamos įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, nuo 2021 m. taikytiną išmetamųjų teršalų kiekiui, imasi trečiosios šalys;

| v) | trečiųjų šalių
  išlygų padariniais
  ,
  ir |
| --- | --- |

v)

trečiųjų šalių
  išlygų padariniais
  ,
  ir

išlygų padariniais

ir

| v) | trečiųjų šalių
  dalyvavimo lygiu
  ,
  įskaitant jų išlygų poveikį tokiam dalyvavimui, ir |
| --- | --- |

v)

trečiųjų šalių
  dalyvavimo lygiu
  ,
  įskaitant jų išlygų poveikį tokiam dalyvavimui, ir

dalyvavimo lygiu

įskaitant jų išlygų poveikį tokiam dalyvavimui, ir

| vi) | kitais susijusiais tarptautinio masto pokyčiais bei taikytinomis priemonėmis. Komisija, atsižvelgdama į 
  JTBKKK atliekamą bendros
  pažangos įvertinimą, taip pat teikia ataskaitas dėl pastangų įgyvendinti aviacijos sektoriaus siektiną ilgalaikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą – iki 2050 m. 
  perpus
  sumažinti aviacijos sektoriuje
  išmetamą CO2
  kiekį
  , palyginti su 2005 m. lygiu
  . |
| --- | --- |

vi)

kitais susijusiais tarptautinio masto pokyčiais bei taikytinomis priemonėmis. Komisija, atsižvelgdama į 
  JTBKKK atliekamą bendros
  pažangos įvertinimą, taip pat teikia ataskaitas dėl pastangų įgyvendinti aviacijos sektoriaus siektiną ilgalaikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą – iki 2050 m. 
  perpus
  sumažinti aviacijos sektoriuje
  išmetamą CO2
  kiekį
  , palyginti su 2005 m. lygiu
  .

JTBKKK atliekamą bendros

perpus

išmetamą CO2

, palyginti su 2005 m. lygiu

| vi) | kitais susijusiais tarptautinio masto pokyčiais bei taikytinomis priemonėmis.
  Komisija, atsižvelgdama į 
  Paryžiaus susitarimo bendrą
  pažangos įvertinimą, taip pat teikia ataskaitas dėl pastangų įgyvendinti aviacijos sektoriaus siektiną ilgalaikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą – iki 2050 m. 
  iki nulinio grynojo kiekio
  sumažinti aviacijos sektoriuje
  išmetamų teršalų
  kiekį. |
| --- | --- |

vi)

kitais susijusiais tarptautinio masto pokyčiais bei taikytinomis priemonėmis.

Komisija, atsižvelgdama į 
  Paryžiaus susitarimo bendrą
  pažangos įvertinimą, taip pat teikia ataskaitas dėl pastangų įgyvendinti aviacijos sektoriaus siektiną ilgalaikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą – iki 2050 m. 
  iki nulinio grynojo kiekio
  sumažinti aviacijos sektoriuje
  išmetamų teršalų
  kiekį.

Paryžiaus susitarimo bendrą

iki nulinio grynojo kiekio

išmetamų teršalų

2.   
  Per 12 mėnesių nuo tada, kai ICAO priims atitinkamas priemones, ir prieš pradedant veikti pasaulinei rinkos priemonei,
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje
  ji išnagrinėja būdus, kaip atliekant šios direktyvos peržiūrą tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisėje. Komisija toje ataskaitoje taip pat prireikus išnagrinėja taisykles, taikytinas skrydžiams EEE. Ji taip pat išnagrinėja
  pasaulinės rinkos priemonės užmojį ir bendrą aplinkosauginį naudingumą, įskaitant jos bendrą užmojo mastą, palyginti su pagal Paryžiaus susitarimą nustatytais tikslais, dalyvavimo lygį, jos įgyvendinamumą, skaidrumą, nuobaudas už reikalavimų nesilaikymą, visuomenės dalyvavimui skirtus procesus, kompensacinių kreditų kokybę, išmetamųjų teršalų kiekio stebėseną, ataskaitų apie jį teikimą ir jo tikrinimą, registrus, atskaitomybę, taip pat biodegalų naudojimo taisykles.
  Be to, ataskaitoje aptariama, ar pagal 28c straipsnio 2 dalį priimtos nuostatos turi būti peržiūrėtos.

2.   
  Iki 2027 m.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  tą
  ataskaitą, kurioje
  įvertina ICAO
  pasaulinės rinkos priemonės užmojį ir bendrą aplinkosauginį naudingumą, įskaitant jos bendrą užmojo mastą, palyginti su pagal Paryžiaus susitarimą nustatytais tikslais, dalyvavimo lygį, jos įgyvendinamumą, skaidrumą, nuobaudas už reikalavimų nesilaikymą, visuomenės dalyvavimui skirtus procesus, kompensacinių kreditų kokybę, išmetamųjų teršalų kiekio stebėseną, ataskaitų apie jį teikimą ir jo tikrinimą, registrus, atskaitomybę, taip pat biodegalų naudojimo taisykles.

3.   Prie šio straipsnio 2 dalyje nurodytos ataskaitos prireikus Komisija prideda pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai iš dalies keisti, panaikinti, pakeisti 28a straipsnyje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas arba pratęsti jų galiojimą, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą 2030 m. visos ekonomikos mastu sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant išsaugoti Sąjungos klimato politikos veiksmų aplinkosauginį naudingumą ir veiksmingumą.

3.   Prie šio straipsnio 2 dalyje nurodytos ataskaitos prireikus Komisija prideda pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai iš dalies keisti, panaikinti, pakeisti 28a straipsnyje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas arba pratęsti jų galiojimą, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą 2030 m. visos ekonomikos mastu sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą
  , siekiant išsaugoti Sąjungos klimato politikos veiksmų aplinkosauginį naudingumą ir veiksmingumą.

3a.
     
  Siekdamos gerinti CORSIA schemą, Sąjunga ir valstybės narės Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje ir pasitelkdamos dvišalę ir daugiašalę diplomatiją aktyviai remia CORSIA aplinkos vientisumo patobulinimus, įskaitant kompensacijos kriterijų tvarumą ir jų vykdymo užtikrinimą, ir skatina platesnį tarptautinį davimą schemoje. Sąjunga ir jos valstybės narės ICAO taip pat skatina papildomas klimato ir aplinkos priemones, didesnį skaidrumą ir plataus užmojo ilgalaikio išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslo, kuris derėtų su Paryžiaus susitarimu, nustatymą.“;

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

30 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | 30 straipsnis papildomas šia dalimi:





  „4a.
     
  Iki 2026 m. sausio 1 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas poveikis aplinkai ir klimatui ir techninis bei ekonominis konkrečių reikalavimų skrydžių segmentui, kuris apima regioninius skrydžius ir žemesniame aukštyje vykdomus trumpojo atstumo skrydžius, įgyvendinamumas siekiant sumažinti tokį poveikį, įskaitant didesnį minimalios tvarių aviacinių degalų dalies nustatymą, kuri turi būti nurodyta Reglamente xxxx/xxxx [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*2)

  , taip pat galimybę tokių rūšių skrydžiams nustatyti alternatyvius maršrutus, kartu atsižvelgiant į prieinamas alternatyvias viešojo transporto rūšis, kuriomis naudojantis tą patį atstumą galima nukeliauti per panašų laiką.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b)

9b)

30 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.
     
  Iki 2026 m. sausio 1 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas poveikis aplinkai ir klimatui ir techninis bei ekonominis konkrečių reikalavimų skrydžių segmentui, kuris apima regioninius skrydžius ir žemesniame aukštyje vykdomus trumpojo atstumo skrydžius, įgyvendinamumas siekiant sumažinti tokį poveikį, įskaitant didesnį minimalios tvarių aviacinių degalų dalies nustatymą, kuri turi būti nurodyta Reglamente xxxx/xxxx [„ReFuelEU“ reglamentas]

   (*2)

  , taip pat galimybę tokių rūšių skrydžiams nustatyti alternatyvius maršrutus, kartu atsižvelgiant į prieinamas alternatyvias viešojo transporto rūšis, kuriomis naudojantis tą patį atstumą galima nukeliauti per panašų laiką.“

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 c punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

30 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9c) | 30 straipsnis papildomas šia dalimi:




  4b.
     
  Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, padedama Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, įsteigtos pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnį, pateikia priemonių, kuriomis skatinama sumažinti skrydžių privačiais orlaiviais poveikį klimatui, analizę, prie kurios prireikus pridedamas pasiūlymas, kaip geriausiai pašalinti tą poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9c)

9c)

30 straipsnis papildomas šia dalimi:

4b.
     
  Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, padedama Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, įsteigtos pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnį, pateikia priemonių, kuriomis skatinama sumažinti skrydžių privačiais orlaiviais poveikį klimatui, analizę, prie kurios prireikus pridedamas pasiūlymas, kaip geriausiai pašalinti tą poveikį.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0155/2022).

1

(10)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

10

(11)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (OL L 8, 2009 1 13, p. 3).

11

(10)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

10

(11)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (OL L 8, 2009 1 13, p. 3).

11

(11a)  
  2011 m. gruodžio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas, Air Transport Association of America ir kt. prieš Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864

11a

2011 m. gruodžio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas, Air Transport Association of America ir kt. prieš Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864

(12)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

12

(12)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

12

(13)  2020 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/954 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie savanorišką dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. Ir apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą (OL L 212, 2020 7 3, p. 14).

13

(13)  2020 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/954 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie savanorišką dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. Ir apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą (OL L 212, 2020 7 3, p. 14).

13

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(17)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

17

(17)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

17

(1a)  
  [Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

1a

[Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

(18)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

18

(18)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

18

(1a)  
  2011 m. gruodžio 21 d. sprendimas byloje Air Transport Association of America ir kiti prieš Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

1a

2011 m. gruodžio 21 d. sprendimas byloje Air Transport Association of America ir kiti prieš Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

(*1)  
  [Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

*1

[Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

(*)  
  [Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

*

[Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

(1a)  
  2019 m. liepos 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1603, kuriuo dėl aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemonių, kurias Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija priėmė siekdama įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (OL L 250, 2019 9 30, p. 10).

1a

2019 m. liepos 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1603, kuriuo dėl aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemonių, kurias Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija priėmė siekdama įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (OL L 250, 2019 9 30, p. 10).

(*2)  
  [Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

*2

[Įrašyti nuorodą į „FuelEU Maritime“ reglamentą].

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/198

---

P9_TA(2022)0231

Informavimas apie kompensavimą pagal Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA) ***I

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/22)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

-1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1a) | 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas)

   (1a)

  įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC. Priimdamos Glazgo klimato paktą 2021 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP26), jo Šalys pripažino, kad apribojus vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, siekiant užtiktinti, kad Šalys vykdytų savo įsipareigojimus siekti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5  oC; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1a)

2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas)

   (1a)

  įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC. Priimdamos Glazgo klimato paktą 2021 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP26), jo Šalys pripažino, kad apribojus vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, siekiant užtiktinti, kad Šalys vykdytų savo įsipareigojimus siekti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5  oC;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

-1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1b) | savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties

   (1b)

  Europos Parlamentas paragino Komisiją nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5  oC. Gavus naujausios Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2018 m. spalio 8 d. ataskaitos „Global warming of 1,5  oC“ („Pasaulio klimato atšilimas 1,5  oC“), 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitos „Climate Change 2022: The Physical Science Basis“ („Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“) ir 2022 m. vasario 28 d. ataskaitos „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ („Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“) išvadas neatidėliotina būtinybė neviršyti Paryžiaus susitarime nustatyto 1,5  oC tikslo įgijo dar daugiau svarbos. IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. IPCC taip pat padarė išvadą, kad klimato kaitos padariniai bus daug žalingesni, jei nepavyks visuotinio atšilimo apriboti 1,5  oC ir jei jis pasieks 2 oC. Be to, temperatūra pasaulyje pasieks arba viršys 1,5  oC ribą anksčiau, nei manyta – vidutiniškai per artimiausius 20 metų. Ji taip pat nustatė, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nebus nedelsiant ir dideliu mastu sumažintas, apriboti visuotinį atšilimą iki ribos, artimos 1,5  oC ar net 2 oC, bus nebeįmanoma. Be to, JT žmogaus teisių taryba 2021 m. spalio 8 d. rezoliucijoje 48/13 pripažino teisę į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką kaip žmogaus teisę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1b)

savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties

   (1b)

  Europos Parlamentas paragino Komisiją nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5  oC. Gavus naujausios Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2018 m. spalio 8 d. ataskaitos „Global warming of 1,5  oC“ („Pasaulio klimato atšilimas 1,5  oC“), 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitos „Climate Change 2022: The Physical Science Basis“ („Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“) ir 2022 m. vasario 28 d. ataskaitos „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ („Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“) išvadas neatidėliotina būtinybė neviršyti Paryžiaus susitarime nustatyto 1,5  oC tikslo įgijo dar daugiau svarbos. IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. IPCC taip pat padarė išvadą, kad klimato kaitos padariniai bus daug žalingesni, jei nepavyks visuotinio atšilimo apriboti 1,5  oC ir jei jis pasieks 2 oC. Be to, temperatūra pasaulyje pasieks arba viršys 1,5  oC ribą anksčiau, nei manyta – vidutiniškai per artimiausius 20 metų. Ji taip pat nustatė, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nebus nedelsiant ir dideliu mastu sumažintas, apriboti visuotinį atšilimą iki ribos, artimos 1,5  oC ar net 2 oC, bus nebeįmanoma. Be to, JT žmogaus teisių taryba 2021 m. spalio 8 d. rezoliucijoje 48/13 pripažino teisę į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką kaip žmogaus teisę;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

-1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1c) | savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliucijoje dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26)

   (1c)

  Europos Parlamentas išreiškė susirūpinimą dėl lėtos pažangos, kurią pasiekė Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) mažindama tarpt4autinės aviacijos išmetamą teršalų kiekį ir, atsižvelgdama į tai, pakartojo, kad šį sektorių reikia reguliuoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), kuri galbūt taip pat galėtų būti pavyzdys lygiagrečiai vykdomam darbui siekiant platesnio užmojo pasauliniu mastu tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, ICAO. Be to, Europos Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares daryti viską, kad būtų sustiprinta Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA), ir pritarti tam, kad ICAO priimtų ilgalaikį tikslą sumažinti išmetamų teršalų kiekį aviacijos sektoriuje, sykiu išsaugant Sąjungos teisėkūros autonomiją įgyvendinant ES ATLPS direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1c)

savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliucijoje dėl 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos Glazge (Jungtinė Karalystė) (COP 26)

   (1c)

  Europos Parlamentas išreiškė susirūpinimą dėl lėtos pažangos, kurią pasiekė Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) mažindama tarpt4autinės aviacijos išmetamą teršalų kiekį ir, atsižvelgdama į tai, pakartojo, kad šį sektorių reikia reguliuoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), kuri galbūt taip pat galėtų būti pavyzdys lygiagrečiai vykdomam darbui siekiant platesnio užmojo pasauliniu mastu tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, ICAO. Be to, Europos Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares daryti viską, kad būtų sustiprinta Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA), ir pritarti tam, kad ICAO priimtų ilgalaikį tikslą sumažinti išmetamų teršalų kiekį aviacijos sektoriuje, sykiu išsaugant Sąjungos teisėkūros autonomiją įgyvendinant ES ATLPS direktyvą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | atsižvelgiant
  į ES teisės aktų ir CORSIA skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027 (14), ir į tai, kaip Europos Parlamentas ir Taryba iš dalies keičia Sąjungos teisės aktus, Sąjunga ketina įgyvendinti CORSIA; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

atsižvelgiant
  į ES teisės aktų ir CORSIA skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027 (14), ir į tai, kaip Europos Parlamentas ir Taryba iš dalies keičia Sąjungos teisės aktus, Sąjunga ketina įgyvendinti CORSIA;

| (2) | atsižvelgdama
  į ES teisės aktų ir
  ICAO priimtos
  CORSIA
  sistemos
  skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027 (14), ir į tai, kaip Europos Parlamentas ir Taryba iš dalies keičia Sąjungos teisės aktus, Sąjunga ketina įgyvendinti CORSIA
  taikydama Direktyvą 2003/87/EB
  ; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgdama
  į ES teisės aktų ir
  ICAO priimtos
  CORSIA
  sistemos
  skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027 (14), ir į tai, kaip Europos Parlamentas ir Taryba iš dalies keičia Sąjungos teisės aktus, Sąjunga ketina įgyvendinti CORSIA
  taikydama Direktyvą 2003/87/EB
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant visos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo ir tinkamo pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, taikymui, šis sprendimas numatytas kaip laikinoji priemonė, taikoma tik tol, kol įsigalios minėtoji direktyva; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant visos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo ir tinkamo pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, taikymui, šis sprendimas numatytas kaip laikinoji priemonė, taikoma tik tol, kol įsigalios minėtoji direktyva;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalis

Direktyva 2003/87/EB

12 straipsnio 6 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nuo
  2019
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas I priedas, išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

nuo
  2019
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas I priedas, išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus).

| b) | nuo
  2021
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas
  šios direktyvos
  I priedas
  ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603

   (1a)

  2 straipsnio 3 ir 4 dalys
  , išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus). |
| --- | --- |

b)

nuo
  2021
   m. sausio 1 d. per metus jie išmeta daugiau kaip 10 000 tonų CO2, susidarančio naudojant lėktuvus, kurių didžiausia sertifikuotoji kilimo masė yra didesnė kaip 5 700  kg, skrydžiams, kuriems taikomas
  šios direktyvos
  I priedas
  ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/1603

   (1a)

  2 straipsnio 3 ir 4 dalys
  , išskyrus skrydžius, kurie prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje (įskaitant tos pačios valstybės narės atokiausius regionus).

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0145/2022).

(1a)  
  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

(1b)  

  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

(1c)  

  OL C 184, 2022 5 5, p. 118.

(14)  2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).

(14)  2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).

(1a)  
  2019 m. liepos 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1603, kuriuo dėl aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemonių, kurias Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija priėmė siekdama įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (OL L 250, 2019 9 30, p. 10).

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/202 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/202

---

P9_TA(2022)0232

Valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį (Pastangų pasidalijimo reglamentas) ***I

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai (*) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/23)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojo 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojo 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| (1) | 2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojo 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , kartu atsižvelgiant į, be kita ko, teisingumo ir bendrų, bet diferencijuotų pareigų ir atitinkamų pajėgumų principus. 2021 m. lapkričio mėn. priimdamos Glazgo klimato paktą, Paryžiaus susitarimo šalys pripažino, kad toliau apribojant vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5  oC, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojo 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , kartu atsižvelgiant į, be kita ko, teisingumo ir bendrų, bet diferencijuotų pareigų ir atitinkamų pajėgumų principus. 2021 m. lapkričio mėn. priimdamos Glazgo klimato paktą, Paryžiaus susitarimo šalys pripažino, kad toliau apribojant vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5  oC, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | poreikis imtis veiksmų siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį tampa vis aktualesnis, kaip pastaruoju metu teigiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“ (angl. „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“) ir 2022 m. vasario 28 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“ (angl. „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“). IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. IPCC pateikia naujus vertinimus, kad per ateinančius dešimtmečius visuotinis atšilimas gali viršyti 1,5  oC, ir pažymėjo, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas nebus nedelsiant, greitai ir dideliu mastu sumažintas, nepavyks pasiekti, kad visuotinis atšilimas būtų apribotas iki maždaug 1,5  oC ar net 2 oC. Todėl Sąjunga turėtų spręsti šį neatidėliotiną klausimą didindama savo pastangas ir įsitvirtindama kaip tarptautinė kovos su klimato kaita lyderė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

poreikis imtis veiksmų siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį tampa vis aktualesnis, kaip pastaruoju metu teigiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“ (angl. „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“) ir 2022 m. vasario 28 d. ataskaitoje „Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“ (angl. „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“). IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. IPCC pateikia naujus vertinimus, kad per ateinančius dešimtmečius visuotinis atšilimas gali viršyti 1,5  oC, ir pažymėjo, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas nebus nedelsiant, greitai ir dideliu mastu sumažintas, nepavyks pasiekti, kad visuotinis atšilimas būtų apribotas iki maždaug 1,5  oC ar net 2 oC. Todėl Sąjunga turėtų spręsti šį neatidėliotiną klausimą didindama savo pastangas ir įsitvirtindama kaip tarptautinė kovos su klimato kaita lyderė;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Europos žaliasis kursas (31) apima visą rinkinį viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų, kuriomis siekiama iki 2050 m. neutralizuoti ES poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika
  , kurios augimas atsietas nuo išteklių naudojimo
  . Žaliojo kurso priemonėmis taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia
  moteris ir vyrus
  ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir rasinių ar etninių mažumų atstovams. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Europos žaliasis kursas (31) apima visą rinkinį viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų, kuriomis siekiama iki 2050 m. neutralizuoti ES poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika
  , kurios augimas atsietas nuo išteklių naudojimo
  . Žaliojo kurso priemonėmis taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia
  moteris ir vyrus
  ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir rasinių ar etninių mažumų atstovams. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje;

| (3) | Europos žaliasis kursas (31)

  yra atspirties taškas siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir tikslo po to pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119

   (31a)

  2 straipsnio 1 dalyje
  .
  Jis
  apima visą rinkinį viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų, kuriomis siekiama ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti ES poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika. Žaliojo kurso priemonėmis taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia
  visų lyčių asmenis
  ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems,
  žmonėms, kenčiantiems energijos ar transporto nepriteklių
  ir rasinių ar etninių mažumų atstovams.
  Pertvarka taip pat skirtingai veikia valstybes nares ir regionus.
  Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

(3)

Europos žaliasis kursas (31)

  yra atspirties taškas siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir tikslo po to pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119

   (31a)

  2 straipsnio 1 dalyje
  .
  Jis
  apima visą rinkinį viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų, kuriomis siekiama ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti ES poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika. Žaliojo kurso priemonėmis taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia
  visų lyčių asmenis
  ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems,
  žmonėms, kenčiantiems energijos ar transporto nepriteklių
  ir rasinių ar etninių mažumų atstovams.
  Pertvarka taip pat skirtingai veikia valstybes nares ir regionus.
  Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų socialiai teisinga ir įtrauki ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | kad šiame reglamente išdėstyti klimato srities užmojai būtų socialiai priimtini, jie turėtų būti suderinti su lygiaverčiais socialiniais užmojais. Didesnis užmojų lygis reiškia esminius pokyčius paveiktuose sektoriuose, o tai gali turėti poveikį socialinei ir darbo sritims. Kartu su persvarstytais išmetamųjų teršalų mažinimo tikslais turi būti imtasi pakankamai finansinių ir politinių priemonių, kad būtų užtikrintas tų tikslų įgyvendinimas socialiai sąžiningu būdu. Priemonės gali apimti, be kita ko, poveikio užimtumui vertinimų, kurių metu įvertinamas poveikis darbo vietoms ir darbo sąlygoms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, atlikimą, taip pat nacionalinių ir Sąjungos išteklių skyrimą socialinės adaptacijos priemonėms ir kokybiškų darbo vietų kūrimui, lyčių lygybei užtikrinti, mokymuisi visą gyvenimą, profesiniam mokymui ir socialinei apsaugai finansuoti bei veiksmingoms kolektyvinėms deryboms užtikrinti. Taip pat svarbu, kad būtų laiku konsultuojamasi su nacionaliniais socialiniais partneriais ir jie būtų veiksmingai įtraukiami sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis, kuriant ir įgyvendinant nacionalines šio reglamento įgyvendinimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

kad šiame reglamente išdėstyti klimato srities užmojai būtų socialiai priimtini, jie turėtų būti suderinti su lygiaverčiais socialiniais užmojais. Didesnis užmojų lygis reiškia esminius pokyčius paveiktuose sektoriuose, o tai gali turėti poveikį socialinei ir darbo sritims. Kartu su persvarstytais išmetamųjų teršalų mažinimo tikslais turi būti imtasi pakankamai finansinių ir politinių priemonių, kad būtų užtikrintas tų tikslų įgyvendinimas socialiai sąžiningu būdu. Priemonės gali apimti, be kita ko, poveikio užimtumui vertinimų, kurių metu įvertinamas poveikis darbo vietoms ir darbo sąlygoms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, atlikimą, taip pat nacionalinių ir Sąjungos išteklių skyrimą socialinės adaptacijos priemonėms ir kokybiškų darbo vietų kūrimui, lyčių lygybei užtikrinti, mokymuisi visą gyvenimą, profesiniam mokymui ir socialinei apsaugai finansuoti bei veiksmingoms kolektyvinėms deryboms užtikrinti. Taip pat svarbu, kad būtų laiku konsultuojamasi su nacionaliniais socialiniais partneriais ir jie būtų veiksmingai įtraukiami sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis, kuriant ir įgyvendinant nacionalines šio reglamento įgyvendinimo priemones;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | be to, perėjimas prie Sąjungos ekonomikos, suderinamas su tikslu pasiekti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m., gali turėti ypatingą poveikį tam tikriems ekonomikos sektoriams, visų pirma pažeidžiamoms šių sektorių labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Svarbu, kad įgyvendindamos šį reglamentą valstybės narės sukurtų palankią aplinką šioms įmonėms pereiti prie praktikos, kurią taikant išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra mažesnis ir palaipsniui jų visiškai neišskiriama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

be to, perėjimas prie Sąjungos ekonomikos, suderinamas su tikslu pasiekti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m., gali turėti ypatingą poveikį tam tikriems ekonomikos sektoriams, visų pirma pažeidžiamoms šių sektorių labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Svarbu, kad įgyvendindamos šį reglamentą valstybės narės sukurtų palankią aplinką šioms įmonėms pereiti prie praktikos, kurią taikant išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra mažesnis ir palaipsniui jų visiškai neišskiriama;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3c) | Jungtinių Tautų aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas padarė išvadą, kad aplinkos pokyčiai daro su lytimi susijusį poveikį lytį. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą visų lyčių pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis didina lyčių nelygybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3c)

Jungtinių Tautų aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas padarė išvadą, kad aplinkos pokyčiai daro su lytimi susijusį poveikį lytį. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą visų lyčių pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis didina lyčių nelygybę;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (32) (Europos klimato teisės aktu) Sąjungos teisėje įtvirtintas tikslas iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. ES viduje išmetamą grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą ŠESD kiekį atskaičius absorbentais pašalintą jų kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (32) (Europos klimato teisės aktu) Sąjungos teisėje įtvirtintas tikslas iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. ES viduje išmetamą grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą ŠESD kiekį atskaičius absorbentais pašalintą jų kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (32) (Europos klimato teisės aktu) Sąjungos teisėje įtvirtintas tikslas
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  , o vėliau – pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. ES viduje išmetamą grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą ŠESD kiekį atskaičius absorbentais pašalintą jų kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. Be to, jame nustatyta, kad įgyvendinant šį tikslą pirmenybė turi būti teikiama greitam ir nuspėjamam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, o kartu turi būti didinamas šalinimas natūraliais absorbentais. Grynasis absorbuotas kiekis, kuriuo prisidedama prie 2030 m. tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų, o likusi tikslo dalis turi būti pasiekta tiesiogiai mažinant išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (32) (Europos klimato teisės aktu) Sąjungos teisėje įtvirtintas tikslas
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  , o vėliau – pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. ES viduje išmetamą grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą ŠESD kiekį atskaičius absorbentais pašalintą jų kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. Be to, jame nustatyta, kad įgyvendinant šį tikslą pirmenybė turi būti teikiama greitam ir nuspėjamam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, o kartu turi būti didinamas šalinimas natūraliais absorbentais. Grynasis absorbuotas kiekis, kuriuo prisidedama prie 2030 m. tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų, o likusi tikslo dalis turi būti pasiekta tiesiogiai mažinant išmetamųjų teršalų kiekį;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus ir Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą (33), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), Sąjungos reguliavimo sistema turėtų būti pritaikyta taip, kad ji padėtų siekti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus ir Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą (33), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), Sąjungos reguliavimo sistema turėtų būti pritaikyta taip, kad ji padėtų siekti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo;

| (5) | siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus ir
  nacionaliniu lygmeniu nustatomus
  Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą (33), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), Sąjungos reguliavimo sistema turėtų būti pritaikyta taip, kad ji padėtų siekti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo; |
| --- | --- |

(5)

siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus ir
  nacionaliniu lygmeniu nustatomus
  Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą (33), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), Sąjungos reguliavimo sistema turėtų būti pritaikyta taip, kad ji padėtų siekti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | nors apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
  bus
  taikoma ir kelių bei jūrų transporto ir pastatų sektorių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, Reglamento (ES) 2018/842 taikymo sritis išliks tokia pati. Todėl Reglamentas (ES) 2018/842 ir toliau bus taikomas Sąjungos viduje vykdomos laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, bet nebus taikomas tarptautinės laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriam taikomas Reglamentas (ES) 2018/842 ir į kurį reikia atsižvelgti vykdant atitikties patikras, ir toliau bus nustatomas atlikus apskaitos duomenų peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (34); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

nors apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
  bus
  taikoma ir kelių bei jūrų transporto ir pastatų sektorių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, Reglamento (ES) 2018/842 taikymo sritis išliks tokia pati. Todėl Reglamentas (ES) 2018/842 ir toliau bus taikomas Sąjungos viduje vykdomos laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, bet nebus taikomas tarptautinės laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriam taikomas Reglamentas (ES) 2018/842 ir į kurį reikia atsižvelgti vykdant atitikties patikras, ir toliau bus nustatomas atlikus apskaitos duomenų peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (34);

| (7) | nors apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
  gali būti
  taikoma ir kelių bei jūrų transporto ir pastatų sektorių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, Reglamento (ES) 2018/842 taikymo sritis išliks tokia pati. Todėl Reglamentas (ES) 2018/842 ir toliau bus taikomas Sąjungos viduje vykdomos laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, bet nebus taikomas tarptautinės laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriam taikomas Reglamentas (ES) 2018/842 ir į kurį reikia atsižvelgti vykdant atitikties patikras, ir toliau bus nustatomas atlikus apskaitos duomenų peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (34)
  . Tačiau kai kurių sektorių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo arba išliko stabilus
  ; |
| --- | --- |

(7)

nors apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
  gali būti
  taikoma ir kelių bei jūrų transporto ir pastatų sektorių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, Reglamento (ES) 2018/842 taikymo sritis išliks tokia pati. Todėl Reglamentas (ES) 2018/842 ir toliau bus taikomas Sąjungos viduje vykdomos laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, bet nebus taikomas tarptautinės laivybos sektoriaus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuriam taikomas Reglamentas (ES) 2018/842 ir į kurį reikia atsižvelgti vykdant atitikties patikras, ir toliau bus nustatomas atlikus apskaitos duomenų peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (34)
  . Tačiau kai kurių sektorių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo arba išliko stabilus
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | savo 2020 m. gruodžio 11 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paminėjo, kad 2030 m. tikslą Sąjunga bendrai įgyvendins ekonomiškai efektyviausiu būdu ir visos valstybės narės dalyvaus dedant šias pastangas, atsižvelgdamos į sąžiningumo bei solidarumo aspektus ir nė vieno nepalikdamos nuošalyje, ir kad naujojo 2030 m. tikslo reikia siekti kartu išsaugant ES konkurencingumą ir atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių, be kita ko, salose esančių valstybių narių ir salų, pradinę padėtį, konkrečias nacionalines aplinkybes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą, taip pat dedamas pastangas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

savo 2020 m. gruodžio 11 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paminėjo, kad 2030 m. tikslą Sąjunga bendrai įgyvendins ekonomiškai efektyviausiu būdu ir visos valstybės narės dalyvaus dedant šias pastangas, atsižvelgdamos į sąžiningumo bei solidarumo aspektus ir nė vieno nepalikdamos nuošalyje, ir kad naujojo 2030 m. tikslo reikia siekti kartu išsaugant ES konkurencingumą ir atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių, be kita ko, salose esančių valstybių narių ir salų, pradinę padėtį, konkrečias nacionalines aplinkybes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą, taip pat dedamas pastangas;

| (9) | savo 2020 m. gruodžio 11 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paminėjo, kad 2030 m. tikslą Sąjunga bendrai įgyvendins ekonomiškai efektyviausiu būdu ir visos valstybės narės dalyvaus dedant šias pastangas, atsižvelgdamos į sąžiningumo bei solidarumo aspektus ir nė vieno nepalikdamos nuošalyje, ir kad naujojo 2030 m. tikslo reikia siekti kartu išsaugant ES konkurencingumą ir atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių, be kita ko, salose esančių valstybių narių ir salų, pradinę padėtį,
  jau sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį,
  konkrečias nacionalines aplinkybes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą, taip pat dedamas pastangas; |
| --- | --- |

(9)

savo 2020 m. gruodžio 11 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paminėjo, kad 2030 m. tikslą Sąjunga bendrai įgyvendins ekonomiškai efektyviausiu būdu ir visos valstybės narės dalyvaus dedant šias pastangas, atsižvelgdamos į sąžiningumo bei solidarumo aspektus ir nė vieno nepalikdamos nuošalyje, ir kad naujojo 2030 m. tikslo reikia siekti kartu išsaugant ES konkurencingumą ir atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių, be kita ko, salose esančių valstybių narių ir salų, pradinę padėtį,
  jau sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį,
  konkrečias nacionalines aplinkybes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą, taip pat dedamas pastangas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | po 2030 m. Sąjunga ir kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip iki 2050 m. turi pasiekti visos Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą ir po to siekti užtikrinti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą. Reglamentas (ES) 2018/842 turėtų užtikrinti, kad visos valstybės narės būtų nukreiptos į išmetamo teršalų kiekio trajektorijas, ir patvirtintų konkrečią ilgalaikę politiką, kuri padėtų pasiekti šį tikslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

po 2030 m. Sąjunga ir kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip iki 2050 m. turi pasiekti visos Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą ir po to siekti užtikrinti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą. Reglamentas (ES) 2018/842 turėtų užtikrinti, kad visos valstybės narės būtų nukreiptos į išmetamo teršalų kiekio trajektorijas, ir patvirtintų konkrečią ilgalaikę politiką, kuri padėtų pasiekti šį tikslą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kad būtų pasiektas tikslas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 55 %, sektoriai, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, turės palaipsniui mažinti išmetamų teršalų kiekį, kol 2030 m. jis bus 40 % mažesnis nei 2005 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

kad būtų pasiektas tikslas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 55 %, sektoriai, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, turės palaipsniui mažinti išmetamų teršalų kiekį, kol 2030 m. jis bus 40 % mažesnis nei 2005 m.;

| (10) | kad būtų
  įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą ir
  pasiektas tikslas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  bent
  55 %,
  visi
  sektoriai, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, turės palaipsniui mažinti išmetamų teršalų kiekį, kol 2030 m. jis bus 40 % mažesnis nei 2005 m.; |
| --- | --- |

(10)

kad būtų
  įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą ir
  pasiektas tikslas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  bent
  55 %,
  visi
  sektoriai, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, turės palaipsniui mažinti išmetamų teršalų kiekį, kol 2030 m. jis bus 40 % mažesnis nei 2005 m.;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | todėl turi būti peržiūrėti visų valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. tikslai. Peržiūrint išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslus
  turėtų būti
  taikoma ta pati metodologija, kuri buvo taikoma pirmą kartą priimant Reglamentą (ES) 2018/842: pagal ją, siekiant užtikrinti teisingą ir subalansuotą pastangų paskirstymą, valstybių narių indėliai buvo nustatyti atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių pajėgumus ir ekonominio efektyvumo galimybes. Taigi kiekvienos valstybės narės didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2030 m. turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į peržiūrėtą 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas šis reglamentas, neįtraukiant patikrinto išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį išmetė 2005 m. veikę, bet į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik po 2005 m. įrenginiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

todėl turi būti peržiūrėti visų valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. tikslai. Peržiūrint išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslus
  turėtų būti
  taikoma ta pati metodologija, kuri buvo taikoma pirmą kartą priimant Reglamentą (ES) 2018/842: pagal ją, siekiant užtikrinti teisingą ir subalansuotą pastangų paskirstymą, valstybių narių indėliai buvo nustatyti atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių pajėgumus ir ekonominio efektyvumo galimybes. Taigi kiekvienos valstybės narės didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2030 m. turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į peržiūrėtą 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas šis reglamentas, neįtraukiant patikrinto išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį išmetė 2005 m. veikę, bet į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik po 2005 m. įrenginiai;

| (11) | todėl turi būti peržiūrėti visų valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. tikslai. Peržiūrint išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslus taikoma ta pati metodologija, kuri buvo taikoma pirmą kartą priimant Reglamentą (ES) 2018/842: pagal ją, siekiant užtikrinti teisingą ir subalansuotą pastangų paskirstymą, valstybių narių indėliai buvo nustatyti atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių pajėgumus ir ekonominio efektyvumo galimybes.
  Vis dėlto valstybių narių tikslų pasiskirstymas nesutampa, į tai reikėtų atsižvelgti vertinant, kaip nacionaliniais tikslais ekonomiškai efektyviai ir sąžiningai prisidedama prie tikslo užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m.
  Taigi kiekvienos valstybės narės didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2030 m. turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į peržiūrėtą 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas šis reglamentas, neįtraukiant patikrinto išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį išmetė 2005 m. veikę, bet į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik po 2005 m. įrenginiai; |
| --- | --- |

(11)

todėl turi būti peržiūrėti visų valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. tikslai. Peržiūrint išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslus taikoma ta pati metodologija, kuri buvo taikoma pirmą kartą priimant Reglamentą (ES) 2018/842: pagal ją, siekiant užtikrinti teisingą ir subalansuotą pastangų paskirstymą, valstybių narių indėliai buvo nustatyti atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių pajėgumus ir ekonominio efektyvumo galimybes.
  Vis dėlto valstybių narių tikslų pasiskirstymas nesutampa, į tai reikėtų atsižvelgti vertinant, kaip nacionaliniais tikslais ekonomiškai efektyviai ir sąžiningai prisidedama prie tikslo užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m.
  Taigi kiekvienos valstybės narės didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2030 m. turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į peržiūrėtą 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas šis reglamentas, neįtraukiant patikrinto išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį išmetė 2005 m. veikę, bet į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik po 2005 m. įrenginiai;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate dėl Išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos pabrėžta, kad metanas yra stiprų šiltnamio efektą sukeliančios dujos, pagal bendrą poveikį klimato kaitai nusileidžiančios tik anglies dioksidui. Molekuliniu lygmeniu metanas yra paveikesnis už anglies dioksidą. Nors metanas atmosferoje išlieka trumpiau nei anglies dioksidas, jis daro didelę įtaką klimatui. 2021 m. rugsėjo mėn. Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos paskelbė Pasaulinį įsipareigojimą dėl metano, prie kurio nuo to laiko iš viso prisijungė daugiau nei 100 šalių. Įsipareigojimą pasirašiusios šalys siekia bendro tikslo iki 2030 m. sumažinti pasaulyje išmetamo metano kiekį bent 30 %, palyginti su 2020 m. lygiu, ir sugriežtinti ataskaitų teikimo standartus. Metanas, azoto oksidas ir vadinamosios fluorintos dujos kartu sudaro daugiau nei 20 % Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsižvelgiant į tuos įsipareigojimus ir į daugelio šių šiltnamio efektą sukeliančių dujų trumpalaikį pobūdį, tikslinga nustatyti vieną ar daugiau Sąjungos tikslų dėl visuose sektoriuose išmetamo kitų nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate dėl Išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos pabrėžta, kad metanas yra stiprų šiltnamio efektą sukeliančios dujos, pagal bendrą poveikį klimato kaitai nusileidžiančios tik anglies dioksidui. Molekuliniu lygmeniu metanas yra paveikesnis už anglies dioksidą. Nors metanas atmosferoje išlieka trumpiau nei anglies dioksidas, jis daro didelę įtaką klimatui. 2021 m. rugsėjo mėn. Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos paskelbė Pasaulinį įsipareigojimą dėl metano, prie kurio nuo to laiko iš viso prisijungė daugiau nei 100 šalių. Įsipareigojimą pasirašiusios šalys siekia bendro tikslo iki 2030 m. sumažinti pasaulyje išmetamo metano kiekį bent 30 %, palyginti su 2020 m. lygiu, ir sugriežtinti ataskaitų teikimo standartus. Metanas, azoto oksidas ir vadinamosios fluorintos dujos kartu sudaro daugiau nei 20 % Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsižvelgiant į tuos įsipareigojimus ir į daugelio šių šiltnamio efektą sukeliančių dujų trumpalaikį pobūdį, tikslinga nustatyti vieną ar daugiau Sąjungos tikslų dėl visuose sektoriuose išmetamo kitų nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | COVID-19 pandemija Sąjungos ekonomiką ir jos teršalų išmetimą paveikė taip, kad kol kas kiekybiškai to įvertinti iki galo neįmanoma. Kita vertus, Sąjunga diegia didžiausią visų laikų paskatų paketą, kuris taip pat gali turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui.
  Dėl šių neaiškumų tikslinga 2025 m. peržiūrėti
  išmetamųjų teršalų
  duomenis ir, jei reikės, pakoreguoti metines išmetamųjų teršalų kvotas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

COVID-19 pandemija Sąjungos ekonomiką ir jos teršalų išmetimą paveikė taip, kad kol kas kiekybiškai to įvertinti iki galo neįmanoma. Kita vertus, Sąjunga diegia didžiausią visų laikų paskatų paketą, kuris taip pat gali turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui.
  Dėl šių neaiškumų tikslinga 2025 m. peržiūrėti
  išmetamųjų teršalų
  duomenis ir, jei reikės, pakoreguoti metines išmetamųjų teršalų kvotas
  ;

| (13) | COVID-19 pandemija Sąjungos ekonomiką ir jos teršalų išmetimą paveikė taip, kad kol kas kiekybiškai to įvertinti iki galo neįmanoma. Kita vertus, Sąjunga diegia didžiausią visų laikų paskatų paketą,
  kuriuo siekiama užtikrinti žaliąjį ekonomikos gaivinimą ir
  kuris taip pat gali turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui.
  Tikslinga visą šį dešimtmetį išlaikyti stabilią, nuspėjamą ir plačių užmojų
  išmetamųjų teršalų
  reguliavimo būdą, kad būtų užtikrintas būtinas išmetamųjų teršalų mažinimas ir planavimo saugumas
  ; |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 pandemija Sąjungos ekonomiką ir jos teršalų išmetimą paveikė taip, kad kol kas kiekybiškai to įvertinti iki galo neįmanoma. Kita vertus, Sąjunga diegia didžiausią visų laikų paskatų paketą,
  kuriuo siekiama užtikrinti žaliąjį ekonomikos gaivinimą ir
  kuris taip pat gali turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui.
  Tikslinga visą šį dešimtmetį išlaikyti stabilią, nuspėjamą ir plačių užmojų
  išmetamųjų teršalų
  reguliavimo būdą, kad būtų užtikrintas būtinas išmetamųjų teršalų mažinimas ir planavimo saugumas
  ;

Pakeitimai 16 ir 55

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | todėl tikslinga 2025 m. atnaujinti metines kvotas 2026–2030 m. Šis atnaujinimas turėtų būti grindžiamas išsamia nacionalinių apskaitos duomenų peržiūra, kurią Komisija atliks siekdama nustatyti kiekvienos valstybės narės 2021, 2022 ir 2023 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

todėl tikslinga 2025 m. atnaujinti metines kvotas 2026–2030 m. Šis atnaujinimas turėtų būti grindžiamas išsamia nacionalinių apskaitos duomenų peržiūra, kurią Komisija atliks siekdama nustatyti kiekvienos valstybės narės 2021, 2022 ir 2023 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį;

Išbraukta.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | pagal Reglamentą (ES) 2021/1119 prioritetas turėtų būti teikiamas tiesioginio išmetimo, kurį reikės papildyti didesniu CO2 kiekio absorbavimu, mažinimui, kad būtų užtikrintas poveikio klimatui neutralumas. Reglamente (ES) 2021/1119 pripažįstama, kad anglies dioksido absorbentai apima natūralius ir technologinius sprendimus. Technologinių sprendimų, skirtų anglies dioksido absorbavimui, vaidmuo taip pat aptartas keliose Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitose, ypač III darbo grupės įnaše į šeštąją vertinimo ataskaitą. Svarbu, kad Sąjungos mastu būtų įdiegta saugiai ir nuolat saugomo anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo technologiniais sprendimais sistema, kuri valstybėms narėms ir rinkos operatoriams suteiktų aiškumo, kaip padidinti tokį absorbavimą. Kai galioja tokia sertifikavimo sistema, galima atlikti tokio absorbavimo apskaitos analizę pagal Sąjungos teisę, įskaitant tai, ar tokio absorbavimo apskaita turi įtakos išmetamųjų teršalų, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, kiekiui. Toks absorbavimas yra papildomas ir nekompensuoja būtino išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pagal Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytus Sąjungos klimato srities tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

pagal Reglamentą (ES) 2021/1119 prioritetas turėtų būti teikiamas tiesioginio išmetimo, kurį reikės papildyti didesniu CO2 kiekio absorbavimu, mažinimui, kad būtų užtikrintas poveikio klimatui neutralumas. Reglamente (ES) 2021/1119 pripažįstama, kad anglies dioksido absorbentai apima natūralius ir technologinius sprendimus. Technologinių sprendimų, skirtų anglies dioksido absorbavimui, vaidmuo taip pat aptartas keliose Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitose, ypač III darbo grupės įnaše į šeštąją vertinimo ataskaitą. Svarbu, kad Sąjungos mastu būtų įdiegta saugiai ir nuolat saugomo anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo technologiniais sprendimais sistema, kuri valstybėms narėms ir rinkos operatoriams suteiktų aiškumo, kaip padidinti tokį absorbavimą. Kai galioja tokia sertifikavimo sistema, galima atlikti tokio absorbavimo apskaitos analizę pagal Sąjungos teisę, įskaitant tai, ar tokio absorbavimo apskaita turi įtakos išmetamųjų teršalų, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, kiekiui. Toks absorbavimas yra papildomas ir nekompensuoja būtino išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pagal Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytus Sąjungos klimato srities tikslus;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Reglamente (ES) 2018/842 numatyta, kad vertinant tam tikrų valstybių narių atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842 gali būti atsižvelgiama į tam tikro riboto ATL kiekio panaikinimą (atšaukimą) pagal Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Atsižvelgiant į ypatingą Maltos ekonomikos struktūrą, šios valstybės narės nacionalinis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas, vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą vienam gyventojui, gerokai viršija jos ekonomiškai efektyvaus mažinimo potencialą, todėl tikslinga didinti Maltos galimybes naudotis šia lankstumo galimybe nekeliant grėsmės Sąjungos 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

Reglamente (ES) 2018/842 numatyta, kad vertinant tam tikrų valstybių narių atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842 gali būti atsižvelgiama į tam tikro riboto ATL kiekio panaikinimą (atšaukimą) pagal Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Atsižvelgiant į ypatingą Maltos ekonomikos struktūrą, šios valstybės narės nacionalinis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas, vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą vienam gyventojui, gerokai viršija jos ekonomiškai efektyvaus mažinimo potencialą, todėl tikslinga didinti Maltos galimybes naudotis šia lankstumo galimybe nekeliant grėsmės Sąjungos 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslui;

| (15) | Reglamente (ES) 2018/842 numatyta, kad vertinant tam tikrų valstybių narių atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842 gali būti atsižvelgiama į tam tikro riboto ATL kiekio panaikinimą (atšaukimą) pagal Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Atsižvelgiant į ypatingą Maltos ekonomikos struktūrą, šios valstybės narės nacionalinis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas, vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą vienam gyventojui, gerokai viršija jos ekonomiškai efektyvaus mažinimo potencialą, todėl tikslinga didinti Maltos galimybes naudotis šia lankstumo galimybe nekeliant grėsmės Sąjungos 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslui. Valstybėms narėms, kurios turi teisę naudotis šia lankstumo galimybe, bet pagal Reglamentą (ES) 2018/842 ja nepasinaudojo 2019 m., turėtų būti suteikta galimybė peržiūrėti tą sprendimą, siekiant atsižvelgti į siūlomus naujus nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus. Atitinkamoms valstybėms narėms taip pat turėtų būti leista dažniau peržiūrėti procentinius dydžius, apie kuriuos jos pranešė
  ; |
| --- | --- |

(15)

Reglamente (ES) 2018/842 numatyta, kad vertinant tam tikrų valstybių narių atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842 gali būti atsižvelgiama į tam tikro riboto ATL kiekio panaikinimą (atšaukimą) pagal Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Atsižvelgiant į ypatingą Maltos ekonomikos struktūrą, šios valstybės narės nacionalinis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas, vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą vienam gyventojui, gerokai viršija jos ekonomiškai efektyvaus mažinimo potencialą, todėl tikslinga didinti Maltos galimybes naudotis šia lankstumo galimybe nekeliant grėsmės Sąjungos 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslui. Valstybėms narėms, kurios turi teisę naudotis šia lankstumo galimybe, bet pagal Reglamentą (ES) 2018/842 ja nepasinaudojo 2019 m., turėtų būti suteikta galimybė peržiūrėti tą sprendimą, siekiant atsižvelgti į siūlomus naujus nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus. Atitinkamoms valstybėms narėms taip pat turėtų būti leista dažniau peržiūrėti procentinius dydžius, apie kuriuos jos pranešė
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant užtikrinti ir skatinti, kad valstybės narės laikytųsi savo minimalių įnašų 2021–2030 m. laikotarpiu pagal iš dalies pakeistą Reglamentą (ES) 2018/842, korekciniai veiksmai turėtų būti sustiprinti ir glaudžiau susieti su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato planais pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. Jei valstybė narė dvejus metus iš eilės viršija savo metinę išmetamųjų teršalų kvotą, ta valstybė narė turėtų persvarstyti savo integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, pateiktą jai pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, kartu suteikdama galimybę visuomenei dalyvauti šiame procese; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant užtikrinti ir skatinti, kad valstybės narės laikytųsi savo minimalių įnašų 2021–2030 m. laikotarpiu pagal iš dalies pakeistą Reglamentą (ES) 2018/842, korekciniai veiksmai turėtų būti sustiprinti ir glaudžiau susieti su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato planais pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. Jei valstybė narė dvejus metus iš eilės viršija savo metinę išmetamųjų teršalų kvotą, ta valstybė narė turėtų persvarstyti savo integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, pateiktą jai pagal Reglamentą (ES) 2018/1999, kartu suteikdama galimybę visuomenei dalyvauti šiame procese;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | Sąjunga ir valstybės narės yra Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija) šalys

   (1a)

  . Viešasis tikrinimas ir teisė kreiptis į teismą yra esminė Sąjungos demokratinių vertybių dalis ir teisinės valstybės apsaugos priemonė. 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate „Geresnis teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais ES ir jos valstybėse narėse užtikrinimas“ Komisija pripažino, kad teisė kreiptis į teismą nėra užtikrinama visose valstybėse narėse, ir paragino Tarybą ir Europos Parlamentą nustatyti aiškias teisės kreiptis į teismą nuostatas sektorių teisės aktuose. Todėl tikslinga numatyti nuostatą, kuria būtų užtikrinama visuomenės teisė kreiptis į teismą dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2018/842; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

Sąjunga ir valstybės narės yra Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija) šalys

   (1a)

  . Viešasis tikrinimas ir teisė kreiptis į teismą yra esminė Sąjungos demokratinių vertybių dalis ir teisinės valstybės apsaugos priemonė. 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate „Geresnis teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais ES ir jos valstybėse narėse užtikrinimas“ Komisija pripažino, kad teisė kreiptis į teismą nėra užtikrinama visose valstybėse narėse, ir paragino Tarybą ir Europos Parlamentą nustatyti aiškias teisės kreiptis į teismą nuostatas sektorių teisės aktuose. Todėl tikslinga numatyti nuostatą, kuria būtų užtikrinama visuomenės teisė kreiptis į teismą dėl veiksmų, kuriais įgyvendinamas iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2018/842;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

16 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16c) | kad pasiektų iš dalies pakeistame Reglamente (ES) 2018/842 ir kituose Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Reglamente (ES) 2021/1119, nustatytus tikslus, Sąjunga ir jos valstybės narės, įgyvendindamos politiką, turėtų naudotis naujausiais mokslo pasiekimais. Todėl iš dalies pakeistame Reglamente (ES) 2018/842 prireikus reikėtų atsižvelgti į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, įsteigtos pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnį, rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16c)

kad pasiektų iš dalies pakeistame Reglamente (ES) 2018/842 ir kituose Sąjungos teisės aktuose, visų pirma Reglamente (ES) 2021/1119, nustatytus tikslus, Sąjunga ir jos valstybės narės, įgyvendindamos politiką, turėtų naudotis naujausiais mokslo pasiekimais. Todėl iš dalies pakeistame Reglamente (ES) 2018/842 prireikus reikėtų atsižvelgti į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, įsteigtos pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnį, rekomendacijas;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | nustačius didesnio užmojo tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/841, sumažės valstybių narių galimybės naudoti grynąjį absorbentais pašalintą kiekį, kuris gali būti naudojamas siekiant užtikrinti atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842. Be to, padalijus LULUCF lankstumo galimybes į du atskirus laikotarpius bus dar labiau apribota galimybė grynąjį absorbentais pašalintą kiekį naudoti siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) 2018/842 reikalavimams. Todėl kai kurios valstybės narės gali patirti sunkumų siekdamos įgyvendinti savo tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/842, o kai kuriose (tose pačiose ar kitose) valstybėse narėse gali atsirasti grynasis absorbentais pašalintas kiekis, kurio nebus galima panaudoti siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) 2018/842 reikalavimams. Jei bus pasiekti Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnyje nustatyti Sąjungos tikslai, ypač susiję su didžiausiu leidžiamu grynuoju absorbentais pašalintu kiekiu, tikslinga sukurti naują savanoriškai naudojamą papildomo rezervo mechanizmą, kuris padės reikalavimų besilaikančioms valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

nustačius didesnio užmojo tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/841, sumažės valstybių narių galimybės naudoti grynąjį absorbentais pašalintą kiekį, kuris gali būti naudojamas siekiant užtikrinti atitiktį pagal Reglamentą (ES) 2018/842. Be to, padalijus LULUCF lankstumo galimybes į du atskirus laikotarpius bus dar labiau apribota galimybė grynąjį absorbentais pašalintą kiekį naudoti siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) 2018/842 reikalavimams. Todėl kai kurios valstybės narės gali patirti sunkumų siekdamos įgyvendinti savo tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/842, o kai kuriose (tose pačiose ar kitose) valstybėse narėse gali atsirasti grynasis absorbentais pašalintas kiekis, kurio nebus galima panaudoti siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) 2018/842 reikalavimams. Jei bus pasiekti Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnyje nustatyti Sąjungos tikslai, ypač susiję su didžiausiu leidžiamu grynuoju absorbentais pašalintu kiekiu, tikslinga sukurti naują savanoriškai naudojamą papildomo rezervo mechanizmą, kuris padės reikalavimų besilaikančioms valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus;

Išbraukta.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | atsižvelgiant į ilgalaikį veiksmingos klimato apsaugos aspektą, nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, ir į Sąjungos įsipareigojimą siekti Paryžiaus susitarimo tikslų, aiškumas dėl valstybių narių individualių ilgalaikių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorijų po 2030 m. suteiktų galimybę tiksliau planuoti politiką. Todėl tikslinga įtraukti procesą, kuriame kiekvienai valstybei narei būtų nustatytos nacionalinės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorijos ne vėliau kaip iki 2050 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

atsižvelgiant į ilgalaikį veiksmingos klimato apsaugos aspektą, nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, ir į Sąjungos įsipareigojimą siekti Paryžiaus susitarimo tikslų, aiškumas dėl valstybių narių individualių ilgalaikių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorijų po 2030 m. suteiktų galimybę tiksliau planuoti politiką. Todėl tikslinga įtraukti procesą, kuriame kiekvienai valstybei narei būtų nustatytos nacionalinės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorijos ne vėliau kaip iki 2050 m.;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

Pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | Pavadinimas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1)

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013

| | „2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu
  ir vėliau
  sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013.“ |
| --- | --- |

„2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu
  ir vėliau
  sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013.“

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Reglamentas (ES) 2018/842

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | 1 straipsnyje skaičius „30 %“
  pakeičiamas
  skaičiumi „40 %“
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

1 straipsnyje skaičius „30 %“
  pakeičiamas
  skaičiumi „40 %“
  ;

1 straipsnyje skaičius „30 %“

skaičiumi „40 %“

| 1) | 1 straipsnis
  pakeičiamas
  taip
  :


  „Šiuo reglamentu valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai dėl jų minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu siekiant įvykdyti Sąjungos tikslą – ne vėliau kaip 2030 m. 40 proc., palyginti su 2005 m. lygiais, sumažinti jos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis. Taip prisidedama prie ilgalaikio tikslo Sąjungoje užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m., ir po to siekiant neigiamo išmetamųjų teršalų kiekio balanso. Taip juo prisidedama siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos taisyklės, kaip nustatyti metines išmetamųjų teršalų kvotas ir vertinti valstybių narių pažangą, padarytą siekiant jų minimalių įnašų, ir sudaromos sąlygos nustatyti Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus po 2030 m. sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis.“ |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis
  pakeičiamas
  taip
  :

1 straipsnis

taip

„Šiuo reglamentu valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai dėl jų minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu siekiant įvykdyti Sąjungos tikslą – ne vėliau kaip 2030 m. 40 proc., palyginti su 2005 m. lygiais, sumažinti jos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis. Taip prisidedama prie ilgalaikio tikslo Sąjungoje užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m., ir po to siekiant neigiamo išmetamųjų teršalų kiekio balanso. Taip juo prisidedama siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos taisyklės, kaip nustatyti metines išmetamųjų teršalų kvotas ir vertinti valstybių narių pažangą, padarytą siekiant jų minimalių įnašų, ir sudaromos sąlygos nustatyti Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus po 2030 m. sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis.“

„Šiuo reglamentu valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai dėl jų minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu siekiant įvykdyti Sąjungos tikslą – ne vėliau kaip 2030 m. 40 proc., palyginti su 2005 m. lygiais, sumažinti jos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis. Taip prisidedama prie ilgalaikio tikslo Sąjungoje užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ne vėliau kaip iki 2050 m., ir po to siekiant neigiamo išmetamųjų teršalų kiekio balanso. Taip juo prisidedama siekiant Reglamento (ES) 2021/1119 ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos taisyklės, kaip nustatyti metines išmetamųjų teršalų kvotas ir vertinti valstybių narių pažangą, padarytą siekiant jų minimalių įnašų, ir sudaromos sąlygos nustatyti Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus po 2030 m. sektoriuose, kuriems taikomas šio reglamento 2 straipsnis.“

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

2 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | Į 2 straipsnį įterpiama ši dalis:





  „1a.
     
  Šio reglamento taikymo tikslais gali būti laikoma, kad visai netaršūs yra tik biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001

   (1a)

  nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus. Jeigu transporto sektoriuje suvartojamo biokuro, biomasės kuro ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš maistinių arba pašarinių augalų, dalis yra didesnė už maksimalią Direktyvos (ES) 2018/2001 26 straipsnyje nustatytą dalį, tie skysčiai ir kuras šio reglamento tikslais nebelaikomi netaršiais. Ne vėliau kaip 2024 m. sausio mėn. Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekdama pagal šį straipsnį iš dalies pakeisti Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytas taisykles, susijusias su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo ir ataskaitų teikimo reikalavimais.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

Į 2 straipsnį įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Šio reglamento taikymo tikslais gali būti laikoma, kad visai netaršūs yra tik biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001

   (1a)

  nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus. Jeigu transporto sektoriuje suvartojamo biokuro, biomasės kuro ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš maistinių arba pašarinių augalų, dalis yra didesnė už maksimalią Direktyvos (ES) 2018/2001 26 straipsnyje nustatytą dalį, tie skysčiai ir kuras šio reglamento tikslais nebelaikomi netaršiais. Ne vėliau kaip 2024 m. sausio mėn. Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekdama pagal šį straipsnį iš dalies pakeisti Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytas taisykles, susijusias su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymo ir ataskaitų teikimo reikalavimais.“

Pakeitimai 27, 57cp ir 75

Pakeitimai 27, 57cp ir 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/842

4 straipsnio 2 ir 3 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | 4 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

4 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

| 3) | 4 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |
| --- | --- |

3)

4 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Atsižvelgiant į galimybę pasinaudoti šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal jo 10 straipsnio 2 dalį, taip pat atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis:

„2.   Atsižvelgiant į galimybę pasinaudoti šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal jo 10 straipsnio 2 dalį, taip pat atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis:

| a) | 2021 ir 2022 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama nuo vidutinio 2016, 2017 ir 2018 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 1 skiltyje nustatyta riba. Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota; |
| --- | --- |

a)

2021 ir 2022 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama nuo vidutinio 2016, 2017 ir 2018 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 1 skiltyje nustatyta riba. Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota;

| a) | 2021 ir 2022 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama nuo vidutinio 2016, 2017 ir 2018 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 1 skiltyje nustatyta riba. Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota; |
| --- | --- |

a)

2021 ir 2022 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama nuo vidutinio 2016, 2017 ir 2018 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, nustatyto pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 1 skiltyje nustatyta riba. Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota;

| b) | 2023
  , 2024 ir 2025 m.
  neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri
  pradedama 2022 m. nuo tos valstybės narės metinės išmetamųjų teršalų kvotos, nustatytos
  pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba; |
| --- | --- |

b)

2023
  , 2024 ir 2025 m.
  neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri
  pradedama 2022 m. nuo tos valstybės narės metinės išmetamųjų teršalų kvotos, nustatytos
  pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba;

, 2024 ir 2025 m.

pradedama 2022 m. nuo tos valstybės narės metinės išmetamųjų teršalų kvotos, nustatytos

| b) | 2023
  –2030
   m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri
  nustatyta pagal 2016, 2017 ir 2018 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį, kaip nustatyta
  pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba.
  Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota; |
| --- | --- |

b)

2023
  –2030
   m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri
  nustatyta pagal 2016, 2017 ir 2018 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį, kaip nustatyta
  pagal šio straipsnio 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba.
  Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota;

–2030

nustatyta pagal 2016, 2017 ir 2018 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį, kaip nustatyta

Valstybės narės linijinė trajektorija pradedama skaičiuoti arba nuo penkių dvyliktųjų atstumo nuo 2019 m. iki 2020 m., arba nuo 2020 m., priklausomai nuo to, kuriuo atveju tai valstybei narei susidaro mažesnė kvota;

| c) | 2026–2030 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama 2024 m. nuo vidutinio 2021, 2022 ir 2023 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba. |
| --- | --- |

c)

c)

2026–2030 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama 2024 m. nuo vidutinio 2021, 2022 ir 2023 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba.

2026–2030 m. neviršytų ribos, žymimos linijine trajektorija, kuri pradedama 2024 m. nuo vidutinio 2021, 2022 ir 2023 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priedo 2 skiltyje nustatyta riba.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais pagal 2 dalyje nustatytas linijines trajektorijas nustatomos kiekvienos valstybės narės 2021–2030 m. metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos CO2 ekvivalento tonomis.

3.   Komisija
  , po išsamių konsultacijų su valstybėmis narėmis,
  priima įgyvendinimo aktus, kuriais pagal 2 dalyje nustatytas linijines trajektorijas nustatomos kiekvienos valstybės narės 2021–2030 m. metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos CO2 ekvivalento tonomis.

2021 ir 2022 m. metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi išsamia naujausių 2005 m. ir 2016–2018 m. nacionalinių apskaitos duomenų, kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūra, ir nurodo kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertę, pagal kurią buvo nustatytos jos metinės išmetamųjų teršalų kvotos.

2021 ir 2022 m. metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi išsamia naujausių 2005 m. ir 2016–2018 m. nacionalinių apskaitos duomenų, kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūra, ir nurodo kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertę, pagal kurią buvo nustatytos jos metinės išmetamųjų teršalų kvotos.

2023
  , 2024 ir 2025 m.
  metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio verte, nurodyta pagal antrą pastraipą, ir peržiūrėtomis 2016, 2017 ir 2018 m. nacionalinių apskaitos duomenų vertėmis, minimomis antroje pastraipoje.

, 2024 ir 2025 m.

2023
  –2030 m.
  metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio verte, nurodyta pagal antrą pastraipą, ir peržiūrėtomis 2016, 2017 ir 2018 m. nacionalinių apskaitos duomenų vertėmis, minimomis antroje pastraipoje.

–2030 m.

2026–2030 m. metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio verte, nurodyta pagal antrą pastraipą, ir išsamia naujausių 2021, 2022 ir 2023 m. nacionalinių apskaitos duomenų, kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį, peržiūra.

2026–2030 m. metines išmetamųjų teršalų kvotas ji nustato remdamasi kiekvienos valstybės narės 2005 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio verte, nurodyta pagal antrą pastraipą, ir išsamia naujausių 2021, 2022 ir 2023 m. nacionalinių apskaitos duomenų, kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį, peržiūra.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

4 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | 4 straipsnis papildomas šia dalimi:




  5a.
     
  „Veiksmai, kurių imamasi siekiant apriboti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip nustatyta 1, 2 ir 3 dalyse, įgyvendinami laikantis sąžiningos ir teisingos pertvarkos visiems. Komisija priima bendras gaires, kuriose nustatomi metodai, skirti padėti valstybėms narėms įgyvendinti tą sąžiningą ir teisingą pertvarką visiems.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

4 straipsnis papildomas šia dalimi:

5a.
     
  „Veiksmai, kurių imamasi siekiant apriboti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip nustatyta 1, 2 ir 3 dalyse, įgyvendinami laikantis sąžiningos ir teisingos pertvarkos visiems. Komisija priima bendras gaires, kuriose nustatomi metodai, skirti padėti valstybėms narėms įgyvendinti tą sąžiningą ir teisingą pertvarką visiems.“

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)

3b)

įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

„4a straipsnis

Minimalus įnašas į kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą iki 2030 m.

Minimalus įnašas į kitų nei CO2

1.
     
  Iki 2023 m. liepos mėn. Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomi vienas ar daugiau Sąjungos masto tikslų dėl kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma šio reglamento 2 straipsnio 1 dalis, kiekio mažinimo iki 2030 m. Tikslas arba tikslai suderinami su numatomu išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu, būtinu šio reglamento 1 straipsnyje nustatytam tikslui ir Reglamento (ES) 2021/1119 2 straipsnyje nustatytam tikslui pasiekti, ir siūlomi glaudžiai konsultuojantis su Mokslo patariamąja taryba klimato kaitos klausimais.

2.
     
  Iki 2023 m. liepos 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos mastu suplanuotą ir įgyvendintą kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą pagal atitinkamus Sąjungos ir nacionalinius įstatymus ir politiką, įskaitant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato planus, sudarytus laikantis Reglamento (ES) 2018/1999, ir Bendrosios žemės ūkio politikos strateginius planus, sudarytus laikantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) 2021/2115

   (1a)

  . Jei Komisija pagal 1 dalį pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir įvertina, kad nesitikima, kad kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas arba tikslai, nurodyti toje dalyje, bus pasiekti, Komisija pateikia rekomendacijas dėl papildomų švelninimo priemonių, o valstybės narės imasi atitinkamų priemonių.

3.
     
  Jei Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje arba savo metiniame vertinime pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnį daro išvadą, kad Sąjunga nedaro pakankamai pažangos siekdama minimalaus kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo pagal šio reglamento 1 straipsnį, jei reikia, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, į kuriuos gali būti įtraukti sektorių tikslai arba konkretiems sektoriams taikomos priemonės, arba abu.“

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 1 ir 2 dalys

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c) | 5 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c)

3c)

5 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

1.   2021
  –2025 m.
  valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos dalies kiekį.

„1.   2021
  –2029 m.
  valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos dalies kiekį.“

2.
     
  2026–2029 m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos dalies kiekį.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 d punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 3 dalies a punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3d) | 5 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d)

3d)

5 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

| a) | 2021 m. atžvilgiu – rezervuoti
  tą
  perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos dalį vėlesniems metams iki
  2030 m.
  , ir |
| --- | --- |

a)

2021 m. atžvilgiu – rezervuoti
  tą
  perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos dalį vėlesniems metams iki
  2030 m.
  , ir

tą

2030 m.

| „a) | 2021 m. atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos dalį
  , sudarančią iki 5 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalies,
  vėlesniems metams iki
  2025 m.
  , ir“ |
| --- | --- |

„a)

2021 m. atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kiekio kvotos dalį
  , sudarančią iki 5 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalies,
  vėlesniems metams iki
  2025 m.
  , ir“

, sudarančią iki 5 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalies,

2025 m.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 e punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 3 dalies b punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3e) | 5 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3e)

3e)

5 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

| b) | 2022–
  2029 m.
  atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki
  30 %
  savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki
  2030 m. |
| --- | --- |

b)

2022–
  2029 m.
  atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki
  30 %
  savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki
  2030 m.

2029 m.

30 %

2030 m.

| „b) | 2022–
  2024 m.
  atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki
  10 %
  savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki
  2025 m.
  “ |
| --- | --- |

„b)

2022–
  2024 m.
  atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki
  10 %
  savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki
  2025 m.
  “

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 f punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 f punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 3 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3f) | 5 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo punktu:









  „ba) | 2026–2029 m. atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki 10 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki 2030 m.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3f)

3f)

5 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo punktu:

„ba)

„ba)

2026–2029 m. atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki 10 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki 2030 m.“

2026–2029 m. atžvilgiu – rezervuoti perteklinę savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos dalį, sudarančią iki 10 % savo metinės išmetamųjų teršalų kvotos iki tų metų, vėlesniems metams iki 2030 m.“

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 g punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 g punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3g) | 5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3g)

3g)

5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   Valstybė narė gali iki 5 % tam tikrų metų metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms 2021–2025 m. atžvilgiu
  ir iki 10 % – 2026–2030 m. atžvilgiu
  . Gaunančioji valstybė narė gali panaudoti tą kiekį reikalavimų laikymuisi pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėlesniais metais iki
  2030 m.

„4.   Valstybė narė gali iki 5 % tam tikrų metų metinės išmetamųjų teršalų kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms 2021–2030 m. atžvilgiu. Gaunančioji valstybė narė gali panaudoti tą kiekį reikalavimų laikymuisi pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėlesniais metais iki
  2025 m.
  “

Valstybė narė gali iki 5 % tam tikrų metų metinės išmetamųjų teršalų kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms 2026–2030 m. atžvilgiu. Gaunančioji valstybė narė gali panaudoti tą kiekį reikalavimų laikymuisi pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėlesniais metais iki 2030 m.

Valstybė narė gali iki 5 % tam tikrų metų metinės išmetamųjų teršalų kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms 2026–2030 m. atžvilgiu. Gaunančioji valstybė narė gali panaudoti tą kiekį reikalavimų laikymuisi pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėlesniais metais iki 2030 m.

Valstybės narės praneša Komisijai apie visus veiksmus, kurių imtasi pagal šią dalį, ir nurodo perleidimo kainą už CO2 ekvivalento toną.“

Valstybės narės praneša Komisijai apie visus veiksmus, kurių imtasi pagal šią dalį, ir nurodo perleidimo kainą už CO2

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 h punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 h punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

5 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3h) | 5 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3h)

3h)

5 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

Pajamas, gautas perleidus metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas pagal 4 ir 5 dalis, valstybės narės
  gali panaudoti
  kovai su klimato kaita Sąjungoje arba trečiosiose valstybėse. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus veiksmus, kurių imtasi pagal šią dalį.

gali panaudoti

„Pajamas, gautas perleidus metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas pagal 4 ir 5 dalis, valstybės narės
  panaudoja
  kovai su klimato kaita Sąjungoje arba trečiosiose valstybėse. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus veiksmus, kurių imtasi pagal šią dalį
  , ir viešai paskelbia tokią informaciją lengvai prieinama forma
  .
  Valstybė narė, kuri perleidžia metines išmetamųjų teršalų kvotas kitai valstybei narei, paskelbia perleidimo įrašą ir viešai paskelbia atlygį, gautą už tas kvotas.“

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 i punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 i punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

6 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3i) | 6 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3i)

3i)

6 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

II priede išvardytos valstybės narės du kartus, t. y. 2024 m. ir 2027 m., gali nuspręsti peržiūrėti procentinį dydį, apie kurį pranešta, ir jį sumažinti. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė apie tai praneša Komisijai atitinkamai ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. arba ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d.

„II priede išvardytos valstybės narės
  iki 2023 m. gali nuspręsti peržiūrėti savo sprendimą dėl pranešimo ir
  du kartus, t. y. 2024 m. ir 2027 m., gali nuspręsti peržiūrėti procentinį dydį, apie kurį pranešta, ir jį sumažinti. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė apie tai praneša Komisijai atitinkamai ne vėliau kaip
  2023 m. gruodžio 31 d.,
  2024 m. gruodžio 31 d. arba ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d.“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

8 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 8 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

8 straipsnis

8 straipsnis

Taisomieji veiksmai

Taisomieji veiksmai

1.   Jeigu, atlikusi metinį vertinimą pagal Reglamento
  (ES) Nr. 525/2013 21 straipsnį
  ir atsižvelgdama į numatytą naudojimąsi šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytomis lankstumo priemonėmis, Komisija nustato, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą, kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį, ta valstybė narė per tris mėnesius pateikia Komisijai ir paskelbia taisomųjų veiksmų planą, kuriame nurodo:

„1.   Jeigu, atlikusi metinį vertinimą pagal Reglamento
  (ES) 2018/1999 29 straipsnį
  ir atsižvelgdama į numatytą naudojimąsi šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytomis lankstumo priemonėmis, Komisija nustato, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą, kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį, ta valstybė narė per tris mėnesius pateikia Komisijai taisomųjų veiksmų planą, kuriame nurodo:

| -a) | išsamų paaiškinimą, kuriame nurodomos priežastys, kodėl valstybė narė nepasiekė pakankamos pažangos vykdydama savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

-a)

-a)

išsamų paaiškinimą, kuriame nurodomos priežastys, kodėl valstybė narė nepasiekė pakankamos pažangos vykdydama savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį;

| -ab) | bendrą Sąjungos finansavimo sumą, kurią valstybė narė gavo išlaidoms ir investicijoms, susijusioms su klimato kaita ir žaliąja pertvarka, tai, kaip šiuo finansavimu prisidėta prie jos įsipareigojimų pagal šio reglamento 4 straipsnį vykdymo, ir tai, kaip ji šiuo tikslu ketina panaudoti tokį finansavimą, kad įvykdytų šiuos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

-ab)

-ab)

bendrą Sąjungos finansavimo sumą, kurią valstybė narė gavo išlaidoms ir investicijoms, susijusioms su klimato kaita ir žaliąja pertvarka, tai, kaip šiuo finansavimu prisidėta prie jos įsipareigojimų pagal šio reglamento 4 straipsnį vykdymo, ir tai, kaip ji šiuo tikslu ketina panaudoti tokį finansavimą, kad įvykdytų šiuos įsipareigojimus;

| a) | papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė įgyvendins vykdydama vidaus politiką ir priemones bei įgyvendindama Sąjungos veiksmus, kad įvykdytų konkrečius savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė įgyvendins vykdydama vidaus politiką ir priemones bei įgyvendindama Sąjungos veiksmus, kad įvykdytų konkrečius savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį;

| a) | papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė įgyvendins vykdydama vidaus politiką ir priemones bei įgyvendindama Sąjungos veiksmus, kad įvykdytų konkrečius savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė įgyvendins vykdydama vidaus politiką ir priemones bei įgyvendindama Sąjungos veiksmus, kad įvykdytų konkrečius savo įsipareigojimus pagal šio reglamento 4 straipsnį;

| b) | griežtą tokių veiksmų įgyvendinimo tvarkaraštį, pagal kurį galima kasmet įvertinti įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

b)

griežtą tokių veiksmų įgyvendinimo tvarkaraštį, pagal kurį galima kasmet įvertinti įgyvendinimo pažangą.

| b) | griežtą tokių veiksmų įgyvendinimo tvarkaraštį, pagal kurį galima kasmet įvertinti įgyvendinimo pažangą;
  jei valstybė narė įsteigė nacionalinį patariamąjį organą klimato klausimais, ji kreipiasi į šį organą patarimo, kad nustatytų būtinus veiksmus; |
| --- | --- |

b)

griežtą tokių veiksmų įgyvendinimo tvarkaraštį, pagal kurį galima kasmet įvertinti įgyvendinimo pažangą;
  jei valstybė narė įsteigė nacionalinį patariamąjį organą klimato klausimais, ji kreipiasi į šį organą patarimo, kad nustatytų būtinus veiksmus;

jei valstybė narė įsteigė nacionalinį patariamąjį organą klimato klausimais, ji kreipiasi į šį organą patarimo, kad nustatytų būtinus veiksmus;

| ba) | papildomo išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo, kuris, valstybių narių vertinimu, bus pasiektas taikant tą politiką, ataskaita ir metodas, taikytas šiam papildomam išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimui apskaičiuoti; |
| --- | --- |

ba)

ba)

papildomo išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo, kuris, valstybių narių vertinimu, bus pasiektas taikant tą politiką, ataskaita ir metodas, taikytas šiam papildomam išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimui apskaičiuoti;

papildomo išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo, kuris, valstybių narių vertinimu, bus pasiektas taikant tą politiką, ataskaita ir metodas, taikytas šiam papildomam išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimui apskaičiuoti;

| bb) | kaip taisomųjų veiksmų planu bus sustiprintas valstybės narės integruotas nacionalinis energetikos ir klimato srities veiksmų planas, priimtas pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

bb)

bb)

kaip taisomųjų veiksmų planu bus sustiprintas valstybės narės integruotas nacionalinis energetikos ir klimato srities veiksmų planas, priimtas pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

kaip taisomųjų veiksmų planu bus sustiprintas valstybės narės integruotas nacionalinis energetikos ir klimato srities veiksmų planas, priimtas pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

1a.
     
  Jei valstybė narė viršija metinę išmetamųjų teršalų kvotą dvejus ar daugiau metų iš eilės, ji imasi savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano ir nacionalinės ilgalaikės strategijos pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 peržiūros. Valstybė narė užbaigia tą peržiūrą per 6 mėnesius. Komisija parengia rekomendacijas dėl to, kaip patikslinamas integruotas nacionalinis energetikos ir klimato srities veiksmų planas ar nacionalinė ilgalaikė strategija, arba abu šie dokumentai. Valstybė narė pateikia Komisijai peržiūrėtus planus kartu su pareiškimu, kuriame nurodo, kaip siūlomomis peržiūros nuostatomis reikia ištaisyti nacionalinių metinių išmetamųjų teršalų kvotų neatitiktį ir kaip ji prireikus atsižvelgė į Komisijos rekomendacijas. Jeigu integruotas nacionalinis energetikos ir klimato srities veiksmų planas arba ilgalaikė strategija iš esmės nekeičiami, valstybė narė viešai paskelbia paaiškinimą, kuriame išdėsto to priežastis.

2.   Laikydamasi savo metinės darbo programos, Europos aplinkos agentūra padeda Komisijai vertinti tokius taisomųjų veiksmų planus.

2.   Laikydamasi savo metinės darbo programos, Europos aplinkos agentūra
  ir Mokslinė patariamoji taryba klimato kaitos klausimais, įsteigta pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnį,
  padeda Komisijai vertinti taisomųjų veiksmų planus.

3.   Komisija
  gali pateikti
  nuomonę dėl taisomųjų veiksmų planų, pateiktų pagal 1 dalį, patikimumo ir tokiu atveju nuomonę pateikia per keturis mėnesius nuo tų planų gavimo dienos. Atitinkama valstybė narė kuo labiau atsižvelgia į Komisijos nuomonę ir
  gali
  savo taisomųjų veiksmų planą atitinkamai
  patikslinti
  .

3.   Komisija
  pateikia
  nuomonę dėl taisomųjų veiksmų planų, pateiktų pagal 1 dalį, patikimumo ir tokiu atveju nuomonę pateikia per keturis mėnesius nuo tų planų gavimo dienos. Atitinkama valstybė narė kuo labiau atsižvelgia į Komisijos nuomonę ir
  atitinkamai patikslina
  savo taisomųjų veiksmų planą.
  Jeigu atitinkama valstybė narė neatsižvelgia į rekomendaciją arba kurią nors esminę jos dalį, ji Komisijai pateikia pagrindimą.

3a.
     
  Taisomųjų veiksmų planai, Komisijos nuomonės, taip pat 1, 1a ir 3 dalyse nurodyti gauti valstybių narių atsakymai ir pagrindimai turi būti prieinami visuomenei.

3b.
     
  Atnaujindamos savo integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, valstybės narės pateikia nuorodas į savo taisomųjų veiksmų planus pagal 1 ir 1a dalis ir, prireikus, visas pagal šį straipsnį Komisijos pateiktas nuomones.“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Reglamentas (ES) 2018/842

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2021–2025 m. laikotarpiu, nurodytu Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnyje, viršijo jos absorbuotą kiekį, nustatytą pagal to reglamento 12 straipsnį, vyriausiasis administratorius iš tos valstybės narės metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos atima tokį kiekį, kuris atitinka atitinkamais metais išmestą perviršinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išreikštą CO2 ekvivalento tonomis. | „2.   Jei valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2021–2025 m. laikotarpiu
  arba 2026–2030 m. laikotarpiu
  , nurodytu Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnyje, viršijo jos absorbuotą kiekį, kaip nustatyta pagal to reglamento 12 straipsnį, vyriausiasis administratorius iš tos valstybės narės metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos atima tokį kiekį, kuris atitinka atitinkamais metais išmesto perviršinio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išreikštą CO2 ekvivalentu tonomis.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2021–2025 m. laikotarpiu, nurodytu Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnyje, viršijo jos absorbuotą kiekį, nustatytą pagal to reglamento 12 straipsnį, vyriausiasis administratorius iš tos valstybės narės metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos atima tokį kiekį, kuris atitinka atitinkamais metais išmestą perviršinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išreikštą CO2 ekvivalento tonomis.

„2.   Jei valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2021–2025 m. laikotarpiu
  arba 2026–2030 m. laikotarpiu
  , nurodytu Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnyje, viršijo jos absorbuotą kiekį, kaip nustatyta pagal to reglamento 12 straipsnį, vyriausiasis administratorius iš tos valstybės narės metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos atima tokį kiekį, kuris atitinka atitinkamais metais išmesto perviršinio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išreikštą CO2 ekvivalentu tonomis.“

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

1 straipsnio 1 dalies 7 punktas

Reglamentas (ES) 2018/842

11 a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)

7)

Įterpiamas šis straipsnis:

Išbraukta.

Išbraukta.

11 a straipsnis

11 a straipsnis

Papildomas rezervas

Papildomas rezervas

1.
     
  Jei iki 2030 m. Sąjunga, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119

   (**)

  3 straipsnio ir neviršydama didžiausio leidžiamo absorbentų indėlio, grynąjį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažina bent 55 %, palyginti su 1990 m., Sąjungos registre sukuriamas papildomas rezervas.

2.
     
  Valstybės narės, nusprendusios neprisidėti prie papildomo rezervo ir juo nesinaudoti, apie savo sprendimą praneša Komisijai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.

3.
     
  Papildomas rezervas sudaromas iš grynojo absorbuoto kiekio, kurį dalyvaujančios valstybės narės sukaupia 2026–2030 m. laikotarpiu, viršydamos savo atitinkamus tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/841, atėmus:

| a) | visus kiekius, susijusius su lankstumo galimybėmis, kuriomis pasinaudota pagal Reglamento (ES) 2018/841 11–13b straipsnius, |
| --- | --- |

a)

a)

visus kiekius, susijusius su lankstumo galimybėmis, kuriomis pasinaudota pagal Reglamento (ES) 2018/841 11–13b straipsnius,

visus kiekius, susijusius su lankstumo galimybėmis, kuriomis pasinaudota pagal Reglamento (ES) 2018/841 11–13b straipsnius,

| b) | kiekius, į kuriuos buvo atsižvelgta siekiant, kad būtų laikomasi reikalavimų pagal šio reglamento 7 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

b)

kiekius, į kuriuos buvo atsižvelgta siekiant, kad būtų laikomasi reikalavimų pagal šio reglamento 7 straipsnį.

kiekius, į kuriuos buvo atsižvelgta siekiant, kad būtų laikomasi reikalavimų pagal šio reglamento 7 straipsnį.

4.
     
  Jei sudaromas papildomas rezervas pagal 1 dalį, dalyvaujanti valstybė narė gali juo pasinaudoti, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija jos metines išmetamųjų teršalų kvotas 2026–2030 m. laikotarpiu, |
| --- | --- |

a)

a)

valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija jos metines išmetamųjų teršalų kvotas 2026–2030 m. laikotarpiu,

valstybės narės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija jos metines išmetamųjų teršalų kvotas 2026–2030 m. laikotarpiu,

| b) | valstybė narė išnaudojo lankstumo priemones pagal 5 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

b)

b)

valstybė narė išnaudojo lankstumo priemones pagal 5 straipsnio 2 ir 3 dalis,

valstybė narė išnaudojo lankstumo priemones pagal 5 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| c) | valstybė narė kiek tik buvo įmanoma pagal 7 straipsnį naudojo grynąjį absorbuotą kiekį, net jei tas kiekis nesiekė III priede nustatyto lygio ir |
| --- | --- |

c)

c)

valstybė narė kiek tik buvo įmanoma pagal 7 straipsnį naudojo grynąjį absorbuotą kiekį, net jei tas kiekis nesiekė III priede nustatyto lygio ir

valstybė narė kiek tik buvo įmanoma pagal 7 straipsnį naudojo grynąjį absorbuotą kiekį, net jei tas kiekis nesiekė III priede nustatyto lygio ir

| d) | valstybė narė neatliko nė vieno grynojo perleidimo kitoms valstybėms narėms pagal 5 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

d)

valstybė narė neatliko nė vieno grynojo perleidimo kitoms valstybėms narėms pagal 5 straipsnį.

valstybė narė neatliko nė vieno grynojo perleidimo kitoms valstybėms narėms pagal 5 straipsnį.

5.
     
  Jei valstybė narė atitinka šio straipsnio 4 dalyje išdėstytas sąlygas, ji iš papildomo rezervo gauna papildomą kiekį, kurio jai dar trūksta, ir naudoja jį, kad atitiktų reikalavimus pagal 9 straipsnį.

Jei dėl to susidarantis bendras kiekis, kurį turi gauti visos šio straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas atitinkančios valstybės narės, viršija pagal šio straipsnio 3 dalį papildomam rezervui skirtą kiekį, kiekvienai iš tų valstybių narių turintis atitekti kiekis proporcingai sumažinamas.

Jei dėl to susidarantis bendras kiekis, kurį turi gauti visos šio straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas atitinkančios valstybės narės, viršija pagal šio straipsnio 3 dalį papildomam rezervui skirtą kiekį, kiekvienai iš tų valstybių narių turintis atitekti kiekis proporcingai sumažinamas.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

15 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a) | 15 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a)

7a)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

15 straipsnis

15 straipsnis

Peržiūra

Peržiūra

1.   Šis reglamentas nuolat peržiūrimas atsižvelgiant, inter alia, į nacionalinių aplinkybių pokyčius, būdus, kuriais visi ekonomikos sektoriai prisideda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tarptautinius pokyčius ir pastangas, kurių imamasi siekiant ilgalaikių Paryžiaus susitarimo tikslų.

„1.   Šis reglamentas nuolat peržiūrimas atsižvelgiant, inter alia, į nacionalinių aplinkybių pokyčius, būdus, kuriais visi ekonomikos sektoriai prisideda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tarptautinius pokyčius ir pastangas, kurių imamasi siekiant ilgalaikių Paryžiaus susitarimo
  ir Reglamento (ES) 2021/1119
  tikslų.

2.   Komisija per šešis mėnesius nuo kiekvieno bendros pažangos įvertinimo, dėl kurio susitarta pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl to, kaip šis reglamentas veikia, įskaitant dėl metinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotų pasiūlos ir paklausos pusiausvyros ir dėl to, kiek šiuo reglamentu prisidedama prie
  2030 m. bendro Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslo
  bei Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo tikslų, visų pirma dėl poreikio nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, įskaitant strategiją po 2030 m., siekiant, kad Sąjunga bei jos valstybės narės reikiamu lygiu sumažintų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir prireikus gali pateikti pasiūlymų.

2.   Komisija per šešis mėnesius nuo kiekvieno bendros pažangos įvertinimo, dėl kurio susitarta pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl to, kaip šis reglamentas veikia, įskaitant dėl metinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotų pasiūlos ir paklausos pusiausvyros ir dėl to, kiek šiuo reglamentu prisidedama prie
  Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir tarpinių Sąjungos klimato srities tikslų pagal Reglamento (ES) 2021/1119 2 ir 4 straipsnius
  bei Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo tikslų, visų pirma dėl poreikio nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, įskaitant strategiją po 2030 m., siekiant, kad Sąjunga bei jos valstybės narės reikiamu lygiu sumažintų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir prireikus gali pateikti pasiūlymų.

Tose ataskaitose atsižvelgiama į strategijas, parengtas pagal Reglamento (ES)
  Nr. 525/2013 4 straipsnį
  , siekiant prisidėti prie ilgalaikės Sąjungos strategijos formavimo.

Nr. 525/2013 4 straipsnį

Tose ataskaitose atsižvelgiama į strategijas, parengtas pagal Reglamento (ES)
  2018/1999 15 straipsnį
  , siekiant prisidėti prie ilgalaikės Sąjungos strategijos formavimo.

2018/1999 15 straipsnį

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7b) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7b)

7b)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

„15a straipsnis

Derinimas su Sąjungos ir valstybių narių poveikio klimatui neutralumo tikslu

Derinimas su Sąjungos ir valstybių narių poveikio klimatui neutralumo tikslu

1.
     
  Priimdama teisės aktą, nustatantį Sąjungos 2040 m. klimato srities tikslą pagal Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 3 dalį, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nurodoma:

| a) | dabartinių nacionalinių tikslų pagal šio reglamento I priedą tinkamumas atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda ekonomiškai efektyviu ir sąžiningu būdu siekti poveikio klimatui neutralumo ne vėliau kaip iki 2050 m. tikslo pagal Reglamentą (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

a)

a)

dabartinių nacionalinių tikslų pagal šio reglamento I priedą tinkamumas atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda ekonomiškai efektyviu ir sąžiningu būdu siekti poveikio klimatui neutralumo ne vėliau kaip iki 2050 m. tikslo pagal Reglamentą (ES) 2021/1119;

dabartinių nacionalinių tikslų pagal šio reglamento I priedą tinkamumas atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda ekonomiškai efektyviu ir sąžiningu būdu siekti poveikio klimatui neutralumo ne vėliau kaip iki 2050 m. tikslo pagal Reglamentą (ES) 2021/1119;

| b) | kiekvienai valstybei narei skirta išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kuriam taikomas šis reglamentas, mažinimo trajektorija, suderinama su poveikio klimatui neutralumo tikslu kiekvienoje valstybėje narėje ne vėliau kaip iki 2050 m. |
| --- | --- |

b)

b)

kiekvienai valstybei narei skirta išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kuriam taikomas šis reglamentas, mažinimo trajektorija, suderinama su poveikio klimatui neutralumo tikslu kiekvienoje valstybėje narėje ne vėliau kaip iki 2050 m.

kiekvienai valstybei narei skirta išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kuriam taikomas šis reglamentas, mažinimo trajektorija, suderinama su poveikio klimatui neutralumo tikslu kiekvienoje valstybėje narėje ne vėliau kaip iki 2050 m.

2.
     
  Per šešis mėnesius nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos paskelbimo Komisija pateikia pasiūlymus apriboti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tais pasiūlymais užtikrinamas ekonomiškai efektyvus ir sąžiningas mažinimo pastangų paskirstymas visoje Sąjungoje, remiantis 1 dalies b punkte nurodytais mažinimo trajektorijomis.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 c punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

15 b straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7c) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7c)

7c)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15b straipsnis

„15b straipsnis

Teisė kreiptis į teismą

Teisė kreiptis į teismą

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal jų nacionalinę teisinę sistemą suinteresuotieji visuomenės nariai, atitinkantys 2 dalyje nustatytas sąlygas, įskaitant fizinius ar juridinius asmenis ar jų asociacijas, organizacijas arba grupes, galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme ar kitoje nepriklausomoje ir nešališkoje pagal įstatymus įsteigtoje institucijoje, siekiant ginčyti sprendimų, veiksmų ir neveikimo materialinį ar procesinį teisėtumą, jeigu:

| a) | jie neatitinka teisinių įsipareigojimų, nustatytų šio reglamento 4–8 straipsniuose; arba |
| --- | --- |

a)

a)

jie neatitinka teisinių įsipareigojimų, nustatytų šio reglamento 4–8 straipsniuose; arba

jie neatitinka teisinių įsipareigojimų, nustatytų šio reglamento 4–8 straipsniuose; arba

| b) | jiems taikomas Reglamento (ES) 2018/1999 10 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

b)

jiems taikomas Reglamento (ES) 2018/1999 10 straipsnis.

jiems taikomas Reglamento (ES) 2018/1999 10 straipsnis.

Šioje dalyje veiksmas arba neveikimas, kuriuo nesilaikoma teisinių įsipareigojimų pagal 4 arba 8 straipsnius, apima veiksmą arba neveikimą, susijusį su politika ar priemone, priimta siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus, jei ta politika ar priemone nepakankamai prisidedama prie tokio įgyvendinimo.

Šioje dalyje veiksmas arba neveikimas, kuriuo nesilaikoma teisinių įsipareigojimų pagal 4 arba 8 straipsnius, apima veiksmą arba neveikimą, susijusį su politika ar priemone, priimta siekiant įgyvendinti tuos įsipareigojimus, jei ta politika ar priemone nepakankamai prisidedama prie tokio įgyvendinimo.

2.
     
  Laikoma, kad suinteresuotosios visuomenės nariai atitinka 1 dalyje nurodytas sąlygas, kai:

| a) | yra pakankamai suinteresuoti; arba |
| --- | --- |

a)

a)

yra pakankamai suinteresuoti; arba

yra pakankamai suinteresuoti; arba

| b) | pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga. |
| --- | --- |

b)

b)

pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

Kas yra pakankamas interesas nustato valstybės narės, deramai siekdamos suteikti suinteresuotos visuomenės nariams plačias galimybes kreiptis į teismus laikantis Orhuso konvencijos. Todėl, įgyvendinant šią dalį, visų nevyriausybinių organizacijų, skatinančių aplinkos apsaugą ir atitinkančių nacionalinės teisės aktų reikalavimus, interesas laikomas pakankamu.

Kas yra pakankamas interesas nustato valstybės narės, deramai siekdamos suteikti suinteresuotos visuomenės nariams plačias galimybes kreiptis į teismus laikantis Orhuso konvencijos. Todėl, įgyvendinant šią dalį, visų nevyriausybinių organizacijų, skatinančių aplinkos apsaugą ir atitinkančių nacionalinės teisės aktų reikalavimus, interesas laikomas pakankamu.

3.
     
  1 ir 2 dalimis nepanaikinama galimybė pasinaudoti išankstinės peržiūros administracinėje institucijoje procedūra ir nedaromas poveikis reikalavimui prieš pasinaudojant teisminėmis peržiūros procedūromis išnaudoti administracines peržiūros procedūras, kai toks reikalavimas nustatytas nacionalinėje teisėje. Bet kuri tokia procedūra turi būti teisinga, nešališka, savalaikė ir ne pernelyg brangi.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta teisė lengvai gauti praktinio pobūdžio informaciją apie teisę pateikti administracinį skundą ir pareikšti ieškinį teisme.“

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 d punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/842

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7d) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7d)

7d)

Įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

Mokslinės konsultacijos dėl PPR / CARE sektorių

Pagal Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnio 2 dalyje nustatytus įgaliojimus Europos mokslinė patariamoji taryba klimato kaitos klausimais (ESABCC) raginama savo iniciatyva teikti mokslines konsultacijas ir rengti ataskaitas apie šio reglamento trajektoriją, metinius išmetamųjų teršalų lygius ir lankstumą bei jų suderinamumą su klimato srities tikslais, visų pirma siekiant, kad bet kokia tolesnė šio reglamento peržiūra būtų pagrįsta informacija. Komisija tinkamai atsižvelgia į ESABCC konsultacijas arba viešai pagrindžia jų nesilaikymo priežastis.“

---

(*)  Nuorodos į „cp“ priimtų pakeitimų antraštėse suprantamos kaip atitinkama tų pakeitimų dalis.

*

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0163/2022).

1

(31)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

31

(31)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

31

(31a)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

31a

2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(32)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

32

(32)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

32

(33)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

33

(33)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

33

(34)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

34

(34)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

34

(1a)  

  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

1a

OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

(1a)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

1a

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(1a)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

1a

2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

(**)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

**

2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/232 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/232

---

P9_TA(2022)0233

Žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF) ***I

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai (*1) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl taikymo srities, atitikties taisyklių supaprastinimo, valstybių narių 2030 m. tikslų nustatymo ir įsipareigojimo iki 2035 m. bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841 ir dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros tobulinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/24)

Pakeitimas 1

Teisėkūros rezoliucijos projektas

4 a nurodomoji dalis (nauja)

| Teisėkūros rezoliucijos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | atsižvelgdamas į subsidiarumo, proporcingumo ir solidarumo principus; |

Teisėkūros rezoliucijos projektas

Pakeitimas

—

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| kuriuo
  dėl taikymo srities
  ,
  atitikties taisyklių supaprastinimo, valstybių narių 2030 m. tikslų nustatymo ir įsipareigojimo iki 2035 m. bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuje
  iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841 ir
  dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros tobulinimo iš dalies keičiamas
  Reglamentas (ES) 2018/1999 | kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841
  , kuriuo supaprastinamos ataskaitų teikimo ir atitikties taisyklės ir nustatomi 2026–2030 m. valstybių narių žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus tikslai,
  ir Reglamentas (ES) 2018/1999
  , kiek tai susiję su stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros gerinimu |
| (Tekstas svarbus EEE) | (Tekstas svarbus EEE) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo
  dėl taikymo srities
  ,
  atitikties taisyklių supaprastinimo, valstybių narių 2030 m. tikslų nustatymo ir įsipareigojimo iki 2035 m. bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuje
  iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841 ir
  dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros tobulinimo iš dalies keičiamas
  Reglamentas (ES) 2018/1999

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/841
  , kuriuo supaprastinamos ataskaitų teikimo ir atitikties taisyklės ir nustatomi 2026–2030 m. valstybių narių žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus tikslai,
  ir Reglamentas (ES) 2018/1999
  , kiek tai susiję su stebėsenos, ataskaitų teikimo, pažangos stebėjimo ir peržiūros gerinimu

(Tekstas svarbus EEE)

(Tekstas svarbus EEE)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (36) Šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (36) Šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| (1) | 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (36) Šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu.
  Priimdamos Glazgo klimato paktą, Paryžiaus susitarimo šalys pripažino, kad apribojus vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5  C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad būtų panaikintas užmojų atotrūkis, vadovaujantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) mokslinių tyrimų rezultatais. Tai turėtų būti daroma teisingai ir laikantis bendros, bet skirtingos atsakomybės ir atitinkamų galimybių principo, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines




  aplinkybes. Reglamento dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) peržiūra yra unikali galimybė prisidėti prie Sąjungos klimato politikos stiprinimo iki 27-osios JTBKKK šalių konferencijos sesijos (COP 27) Egipte; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (36) Šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu.
  Priimdamos Glazgo klimato paktą, Paryžiaus susitarimo šalys pripažino, kad apribojus vidutinės pasaulio temperatūros kilimą iki 1,5  C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, gerokai sumažėtų klimato kaitos rizika ir poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad būtų panaikintas užmojų atotrūkis, vadovaujantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) mokslinių tyrimų rezultatais. Tai turėtų būti daroma teisingai ir laikantis bendros, bet skirtingos atsakomybės ir atitinkamų galimybių principo, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines

aplinkybes. Reglamento dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) peržiūra yra unikali galimybė prisidėti prie Sąjungos klimato politikos stiprinimo iki 27-osios JTBKKK šalių konferencijos sesijos (COP 27) Egipte;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | Sąjungos veiksmai ir politika iki šiol buvo nepakankami, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas ir pasiekti 2020 m. Aičio biologinės įvairovės tikslai. Europos aplinkos agentūros ataskaitoje „2020 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvos. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“ pažymima, kad „Europoje ir toliau grėsmingai mažėja biologinė įvairovė ir daugelis sutartų politikos tikslų nebus pasiekti. Pagal Buveinių direktyvą saugomų rūšių ir buveinių būklės vertinimai rodo, kad daugiausia rūšių išsaugojimo būklė yra nepalanki – 60 proc. rūšių ir 77 proc. buveinių“

   (1a).
  2021 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje teigiama, kad Europoje liko tik 4,9  mln. hektarų pirminių ir senųjų miškų, kurie yra labai svarbūs biologinei įvairovei išsaugoti ir klimato kaitai švelninti, o tai sudaro tik 3 proc. viso Sąjungos miškų ploto ir 1,2  proc. visos Sąjungos sausumos ploto

   (1b)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

Sąjungos veiksmai ir politika iki šiol buvo nepakankami, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas ir pasiekti 2020 m. Aičio biologinės įvairovės tikslai. Europos aplinkos agentūros ataskaitoje „2020 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvos. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“ pažymima, kad „Europoje ir toliau grėsmingai mažėja biologinė įvairovė ir daugelis sutartų politikos tikslų nebus pasiekti. Pagal Buveinių direktyvą saugomų rūšių ir buveinių būklės vertinimai rodo, kad daugiausia rūšių išsaugojimo būklė yra nepalanki – 60 proc. rūšių ir 77 proc. buveinių“

   (1a).
  2021 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje teigiama, kad Europoje liko tik 4,9  mln. hektarų pirminių ir senųjų miškų, kurie yra labai svarbūs biologinei įvairovei išsaugoti ir klimato kaitai švelninti, o tai sudaro tik 3 proc. viso Sąjungos miškų ploto ir 1,2  proc. visos Sąjungos sausumos ploto

   (1b)

  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | nors medžiais apaugęs plotas didėja, Sąjungos miškų gebėjimas absorbuoti anglies dioksidą nuo 2015 m. gerokai sumažėjo ir ši tendencija turėtų išlikti. Iki 2015 m. Sąjungos žemės sektorius galėjo absorbuoti apie 7 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio (apie 300 mln. CO2 ekvivalento tonų)

   (1a)

  . Europos aplinkos agentūros (EAA) duomenimis

   (1b)

  , 2030 m. tas pats žemės plotas absorbuos 40 proc. mažiau CO2 ekvivalento (2030 m. jis sumažės iki 185 mln. tonų CO2 ekvivalento)

   (1c)

  . Pastaruoju metu anglies dioksido saugojimo galimybės mažėja iš dalies dėl padidėjusio medyno kirtimo. Be to, dėl klimato kaitos 2021–2030 m. sukeltų trikdžių Europos miškų anglies dioksido saugojimo potencialas gali sumažėti 180 mln. tonų CO2 per metus ir taip daugiau kaip 50 proc. sumažinti numatomą grynąjį miškų absorbentą

   (1d)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

nors medžiais apaugęs plotas didėja, Sąjungos miškų gebėjimas absorbuoti anglies dioksidą nuo 2015 m. gerokai sumažėjo ir ši tendencija turėtų išlikti. Iki 2015 m. Sąjungos žemės sektorius galėjo absorbuoti apie 7 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio (apie 300 mln. CO2 ekvivalento tonų)

   (1a)

  . Europos aplinkos agentūros (EAA) duomenimis

   (1b)

  , 2030 m. tas pats žemės plotas absorbuos 40 proc. mažiau CO2 ekvivalento (2030 m. jis sumažės iki 185 mln. tonų CO2 ekvivalento)

   (1c)

  . Pastaruoju metu anglies dioksido saugojimo galimybės mažėja iš dalies dėl padidėjusio medyno kirtimo. Be to, dėl klimato kaitos 2021–2030 m. sukeltų trikdžių Europos miškų anglies dioksido saugojimo potencialas gali sumažėti 180 mln. tonų CO2 per metus ir taip daugiau kaip 50 proc. sumažinti numatomą grynąjį miškų absorbentą

   (1d)

  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | Komisija 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatė naują augimo strategiją, kuri turi tapti pirmuoju etapu pertvarkant Sąjungą taip, kad ne vėliau kaip 2050 m. jos ekonomika atitiktų aplinkos apsaugos reikalavimus, būtų neutralaus anglies dioksido poveikio, joje nebūtų naudojamos nuodingos medžiagos ir ji būtų visapusiškai žiedinė, atitinkanti planetos pajėgumus. Europos žaliuoju kursu taip pat siekiama pasaulio mastu didinti pastangas taikyti principą „viena sveikata“, pagal kurį pripažįstamas vidinis ryšys tarp žmonių ir gyvūnų sveikatos bei sveikos ir atsparios aplinkos, taip pat padėti įgyvendinti Paryžiaus susitarimo, Biologinės įvairovės konvencijos ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

Komisija 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatė naują augimo strategiją, kuri turi tapti pirmuoju etapu pertvarkant Sąjungą taip, kad ne vėliau kaip 2050 m. jos ekonomika atitiktų aplinkos apsaugos reikalavimus, būtų neutralaus anglies dioksido poveikio, joje nebūtų naudojamos nuodingos medžiagos ir ji būtų visapusiškai žiedinė, atitinkanti planetos pajėgumus. Europos žaliuoju kursu taip pat siekiama pasaulio mastu didinti pastangas taikyti principą „viena sveikata“, pagal kurį pripažįstamas vidinis ryšys tarp žmonių ir gyvūnų sveikatos bei sveikos ir atsparios aplinkos, taip pat padėti įgyvendinti Paryžiaus susitarimo, Biologinės įvairovės konvencijos ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1d) | Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos specialiojoje ataskaitoje dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui nustatyta, kad vandenynai atlieka esminį vaidmenį absorbuojant ir perskirstant natūralų ir antropogeninės kilmės anglies dioksidą (CO2), taip pat palaikant ekosistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1d)

Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos specialiojoje ataskaitoje dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui nustatyta, kad vandenynai atlieka esminį vaidmenį absorbuojant ir perskirstant natūralų ir antropogeninės kilmės anglies dioksidą (CO2), taip pat palaikant ekosistemas;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | spręsti
  su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir
  pasiekti
  Paryžiaus susitarimo
  tikslus
   – tai pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (28). Atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

spręsti
  su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir
  pasiekti
  Paryžiaus susitarimo
  tikslus
   – tai pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (28). Atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo;

| (2) | laikytis holistinio požiūrio sprendžiant
  su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir
  sąžiningai bei įtraukiai siekti
  Paryžiaus susitarimo
  tikslų, nė vieno nepaliekant nuošalyje
   – tai pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (28).
  Todėl būtina užtikrinti, kad priemonėmis, kurių imamasi šio reglamento tikslams pasiekti, būtų atsižvelgiama į reikšmingos žalos nedarymo principą ir būtiniausias apsaugos priemones, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 17 ir 18 straipsniuose

   (28a)

  , kartu atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstyje įtvirtintus principus.
  Atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai,
  socialinei sanglaudai
  ir gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba
  , taip pat poreikis jį tvariai įgyvendinti
  dar labiau padidėjo; |
| --- | --- |

(2)

laikytis holistinio požiūrio sprendžiant
  su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir
  sąžiningai bei įtraukiai siekti
  Paryžiaus susitarimo
  tikslų, nė vieno nepaliekant nuošalyje
   – tai pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (28).
  Todėl būtina užtikrinti, kad priemonėmis, kurių imamasi šio reglamento tikslams pasiekti, būtų atsižvelgiama į reikšmingos žalos nedarymo principą ir būtiniausias apsaugos priemones, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 17 ir 18 straipsniuose

   (28a)

  , kartu atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstyje įtvirtintus principus.
  Atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai,
  socialinei sanglaudai
  ir gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba
  , taip pat poreikis jį tvariai įgyvendinti
  dar labiau padidėjo;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ didinami Sąjungos užmojai, susiję su biologinės įvairovės ir gerai veikiančių ekosistemų apsauga ir atkūrimu. Moksliniai įrodymai, ataskaitos ir rekomendacijos dėl zoonozių ir pandemijų, įskaitant IPBES seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės nykimo ir pandemijų ir 2020 m. liepos 6 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitą „Užkirsti kelią kitai pandemijai – zoonozinės ligos ir kaip nutraukti perdavimo grandinę“, parodė, kaip svarbu sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir formuojant politiką holistiškai taikyti principą „viena sveikata“, pagal kurį atsižvelgiama į tai, kad žmonių sveikata, gyvūnai ir aplinka yra tarpusavyje susiję ir kad visoje visuomenėje skubiai reikalingi permainingi pokyčiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ didinami Sąjungos užmojai, susiję su biologinės įvairovės ir gerai veikiančių ekosistemų apsauga ir atkūrimu. Moksliniai įrodymai, ataskaitos ir rekomendacijos dėl zoonozių ir pandemijų, įskaitant IPBES seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės nykimo ir pandemijų ir 2020 m. liepos 6 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitą „Užkirsti kelią kitai pandemijai – zoonozinės ligos ir kaip nutraukti perdavimo grandinę“, parodė, kaip svarbu sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir formuojant politiką holistiškai taikyti principą „viena sveikata“, pagal kurį atsižvelgiama į tai, kad žmonių sveikata, gyvūnai ir aplinka yra tarpusavyje susiję ir kad visoje visuomenėje skubiai reikalingi permainingi pokyčiai;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | Sąjungos 8-ąja aplinkosaugos veiksmų programa siekiama paspartinti teisingą, sąžiningą ir įtraukų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai naudojančios išteklius, atsinaujinančiąja energija grindžiamos ir atsparios žiedinės ekonomikos, taip pat apsaugoti, atkurti ir gerinti aplinkos būklę, be kita ko, išlaikant ir stiprinant biologinę įvairovę. Joje pripažįstama, kad sveika aplinka, kurioje saugoma biologinė įvairovė, klesti ekosistemos, saugoma ir atkuriama gamta, yra visų žmonių gerovės pagrindas, nes dėl jos didėja atsparumas klimato kaitai, orų ir su klimatu susijusioms nelaimėms bei kitai su aplinka susijusiai rizikai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

Sąjungos 8-ąja aplinkosaugos veiksmų programa siekiama paspartinti teisingą, sąžiningą ir įtraukų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai naudojančios išteklius, atsinaujinančiąja energija grindžiamos ir atsparios žiedinės ekonomikos, taip pat apsaugoti, atkurti ir gerinti aplinkos būklę, be kita ko, išlaikant ir stiprinant biologinę įvairovę. Joje pripažįstama, kad sveika aplinka, kurioje saugoma biologinė įvairovė, klesti ekosistemos, saugoma ir atkuriama gamta, yra visų žmonių gerovės pagrindas, nes dėl jos didėja atsparumas klimato kaitai, orų ir su klimatu susijusioms nelaimėms bei kitai su aplinka susijusiai rizikai;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2c) | Jungtinių Tautų aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas pabrėžė, kad aplinkos pokyčiai daro konkretų poveikį pagal lytį. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą moterų ir vyrų pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprina lyčių nelygybę. 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje lyčių aspekto integravimas į klimato ir aplinkos politiką, įskaitant lyčių aspekto įtraukimą į visus politikos formavimo proceso etapus, apibrėžiamas kaip esminė ir palanki sąlyga programos prioritetiniams tikslams pasiekti, kuriai įvykdyti atitinkamai reikia Komisijos, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių pastangų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2c)

Jungtinių Tautų aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas pabrėžė, kad aplinkos pokyčiai daro konkretų poveikį pagal lytį. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą moterų ir vyrų pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprina lyčių nelygybę. 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje lyčių aspekto integravimas į klimato ir aplinkos politiką, įskaitant lyčių aspekto įtraukimą į visus politikos formavimo proceso etapus, apibrėžiamas kaip esminė ir palanki sąlyga programos prioritetiniams tikslams pasiekti, kuriai įvykdyti atitinkamai reikia Komisijos, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių pastangų;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateiktu atnaujintu įsipareigojimu nacionaliniu lygmeniu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį Sąjungos ekonomikos mastu sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu (29); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateiktu atnaujintu įsipareigojimu nacionaliniu lygmeniu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį Sąjungos ekonomikos mastu sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu (29);

| (3) | 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateiktu atnaujintu įsipareigojimu nacionaliniu lygmeniu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį Sąjungos ekonomikos mastu sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu (29),
  o Europos Parlamentas paragino iki 2030 m. bendrąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visoje Sąjungos ekonomikoje sumažinti bent 60 proc., palyginti su 1990 m. lygiu
  ; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateiktu atnaujintu įsipareigojimu nacionaliniu lygmeniu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį Sąjungos ekonomikos mastu sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu (29),
  o Europos Parlamentas paragino iki 2030 m. bendrąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visoje Sąjungos ekonomikoje sumažinti bent 60 proc., palyginti su 1990 m. lygiu
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | išmetamo metano kiekio mažinimas yra labai svarbus siekiant Paryžiaus susitarime iškelto tikslo užtikrinti, kad iki amžiaus pabaigos pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kai 1,5
   

  oC


  . Jungtinių Tautų 2021 m. aplinkos programos (UNEP) ataskaitoje teigiama, kad, jei bus imamasi sparčių veiksmų mažinti išmetamo metano kiekį, iki 2045 m. temperatūra galėtų nukristi 0,3  C. Todėl Sąjungai būtina skubiai patvirtinti išmetamo metano kiekio mažinimo tikslą ir su juo susijusias privalomas priemones, kad būtų sparčiai mažinamas metano kiekis, išmetamas iš visų šaltinių, įskaitant biogeninius šaltinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

išmetamo metano kiekio mažinimas yra labai svarbus siekiant Paryžiaus susitarime iškelto tikslo užtikrinti, kad iki amžiaus pabaigos pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kai 1,5
   

  oC


  . Jungtinių Tautų 2021 m. aplinkos programos (UNEP) ataskaitoje teigiama, kad, jei bus imamasi sparčių veiksmų mažinti išmetamo metano kiekį, iki 2045 m. temperatūra galėtų nukristi 0,3  C. Todėl Sąjungai būtina skubiai patvirtinti išmetamo metano kiekio mažinimo tikslą ir su juo susijusias privalomas priemones, kad būtų sparčiai mažinamas metano kiekis, išmetamas iš visų šaltinių, įskaitant biogeninius šaltinius;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (30) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą iki 2050 m. 
  pasiekti
  visos ekonomikos
  poveikio klimatui neutralumą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbuotą kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektorių, prisidės prie šio tikslo. Grynasis absorbuojamo ŠESD kiekis, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų.
  Kiek tai susiję su Reglamentu (ES) 2021/1119, Komisija atitinkamu pareiškimu dar kartą patvirtino savo ketinimą pasiūlyti persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841

   (31)

  , atsižvelgiant į siekį iki 2030 m. padidinti grynąjį absorbuojamą anglies dioksido kiekį iki daugiau kaip 300 mln. CO2 ekvivalento tonų žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (30) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą iki 2050 m. 
  pasiekti
  visos ekonomikos
  poveikio klimatui neutralumą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbuotą kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektorių, prisidės prie šio tikslo. Grynasis absorbuojamo ŠESD kiekis, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų.
  Kiek tai susiję su Reglamentu (ES) 2021/1119, Komisija atitinkamu pareiškimu dar kartą patvirtino savo ketinimą pasiūlyti persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841

   (31)

  , atsižvelgiant į siekį iki 2030 m. padidinti grynąjį absorbuojamą anglies dioksido kiekį iki daugiau kaip 300 mln. CO2 ekvivalento tonų žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (30) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. 
  užtikrinti Sąjungoje dėl žmogaus veiklos išmetamo ir absorbentais pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio pusiausvyrą
  visos ekonomikos
  mastu, o vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbuotą kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant
  LULUCF
  sektorių, prisidės prie šio tikslo.
  Siekiant užtikrinti, kad iki 2030 m. būtų dedamos pakankamos klimato kaitos švelninimo pastangos,
  grynasis absorbuojamo ŠESD kiekis, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (30) Sąjunga teisės aktais įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. 
  užtikrinti Sąjungoje dėl žmogaus veiklos išmetamo ir absorbentais pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio pusiausvyrą
  visos ekonomikos
  mastu, o vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbuotą kiekį) sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant
  LULUCF
  sektorių, prisidės prie šio tikslo.
  Siekiant užtikrinti, kad iki 2030 m. būtų dedamos pakankamos klimato kaitos švelninimo pastangos,
  grynasis absorbuojamo ŠESD kiekis, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslo, yra ne didesnis kaip 225 mln. CO2 ekvivalento tonų;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | LULUCF sektorius nuo ataskaitinio laikotarpio pradžios (1990 m.) buvo reikšmingas anglies dioksido absorbentas. Vien dėl miškininkystės nuo 1990 m. Sąjungoje kasmet sekvestruojama apie 400 Mt CO2 ekvivalento; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

LULUCF sektorius nuo ataskaitinio laikotarpio pradžios (1990 m.) buvo reikšmingas anglies dioksido absorbentas. Vien dėl miškininkystės nuo 1990 m. Sąjungoje kasmet sekvestruojama apie 400 Mt CO2 ekvivalento;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | reikia kurti naują transporto infrastruktūrą, kad būtų pagerintas susisiekimas tarp miesto vietovių ir tarp kaimo bei atokių vietovių visoje Sąjungoje ir tarp valstybių narių. Tačiau diegiant tokią infrastruktūrą sykiu gali būti plečiamas žemės naudojimas ne žemės ūkio tikslais, o tai savo ruožtu gali sumažinti dirvožemio pajėgumą absorbuoti šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Toks žemės naudojimas turėtų būti įvertinamas atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą ir jo poveikį klimatui, sykiu turint omenyje poreikį išlaikyti ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų pusiausvyrą. Valstybės narės turėtų būti skatinamos užtikrinti, kad transporto ir turizmo infrastruktūros planavimas, leidimų suteikimas ir diegimas padėtų tvariai įgyvendinti šio reglamento tikslus ir užtikrinti gerą esamos infrastruktūros priežiūrą ir veiksmingą žemės naudojimą klimato požiūriu, ypač kelių transporto tinkluose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

reikia kurti naują transporto infrastruktūrą, kad būtų pagerintas susisiekimas tarp miesto vietovių ir tarp kaimo bei atokių vietovių visoje Sąjungoje ir tarp valstybių narių. Tačiau diegiant tokią infrastruktūrą sykiu gali būti plečiamas žemės naudojimas ne žemės ūkio tikslais, o tai savo ruožtu gali sumažinti dirvožemio pajėgumą absorbuoti šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Toks žemės naudojimas turėtų būti įvertinamas atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą ir jo poveikį klimatui, sykiu turint omenyje poreikį išlaikyti ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų pusiausvyrą. Valstybės narės turėtų būti skatinamos užtikrinti, kad transporto ir turizmo infrastruktūros planavimas, leidimų suteikimas ir diegimas padėtų tvariai įgyvendinti šio reglamento tikslus ir užtikrinti gerą esamos infrastruktūros priežiūrą ir veiksmingą žemės naudojimą klimato požiūriu, ypač kelių transporto tinkluose;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant
  prisidėti prie didėjančio siekio sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį nuo bent 40 %
  iki
  bent 55 %, palyginti su 1990
   m. 
  lygiu, kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje per laikotarpį nuo 2026
   m. 
  iki
  2030 m. 
  tikslai
  (pagal analogiją su metinėmis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotomis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (32)),
  atitinkantys bendrą
  visos Sąjungos 2030 m. 
  tikslą
   – 310 mln. CO2 ekvivalento tonų
  atitinkantį grynąjį absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį. Taikant metodiką, naudojamą nustatant 2030 m. nacionalinius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į vidutinį išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenis, kuriuos pateikė kiekviena valstybė narė, ir turėtų būti atspindėti dabartiniai klimato kaitos švelninimo veiklos rezultatai
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriuje ir kiekvienos valstybės narės Sąjungoje tvarkomo žemės ploto dalis, atsižvelgiant į tos valstybės narės gebėjimą pagerinti savo veiklos rezultatus šiame sektoriuje taip taikant žemėtvarkos praktiką arba keičiant žemės naudojimą, kad tai būtų naudinga klimatui ir biologinei įvairovei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant
  prisidėti prie didėjančio siekio sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį nuo bent 40 %
  iki
  bent 55 %, palyginti su 1990
   m. 
  lygiu, kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje per laikotarpį nuo 2026
   m. 
  iki
  2030 m. 
  tikslai
  (pagal analogiją su metinėmis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotomis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (32)),
  atitinkantys bendrą
  visos Sąjungos 2030 m. 
  tikslą
   – 310 mln. CO2 ekvivalento tonų
  atitinkantį grynąjį absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį. Taikant metodiką, naudojamą nustatant 2030 m. nacionalinius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į vidutinį išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenis, kuriuos pateikė kiekviena valstybė narė, ir turėtų būti atspindėti dabartiniai klimato kaitos švelninimo veiklos rezultatai
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriuje ir kiekvienos valstybės narės Sąjungoje tvarkomo žemės ploto dalis, atsižvelgiant į tos valstybės narės gebėjimą pagerinti savo veiklos rezultatus šiame sektoriuje taip taikant žemėtvarkos praktiką arba keičiant žemės naudojimą, kad tai būtų naudinga klimatui ir biologinei įvairovei;

| (5) | siekiant
  užtikrinti, kad LULUCF sektorius ne vėliau kaip
  iki
  2050
   m. 
  tvariai ir nuspėjamai ilgą laiką prisidėtų prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir tikslo po to pasiekti neigiamą išmetamo ŠESD kiekio balansą, kiekvienai valstybei narei bent iki 2050
   m.
  , pradedant 2026–
  2030 m. 
  laikotarpiu
  (pagal analogiją su metinėmis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotomis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (32)),
  turėtų būti nustatyti privalomi metiniai grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio LULUCF sektoriuje tikslai
  ,
  kad būtų pasiektas tarpinis
  visos Sąjungos 2030 m. 
  tikslas
   –
  bent
  310 mln. CO2 ekvivalento tonų
  grynojo absorbuojamo ŠESD kiekio pagal Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytus Sąjungos klimato srities tikslus.
  Taikant metodiką, naudojamą nustatant 2030 m. nacionalinius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į vidutinį išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenis, kuriuos pateikė kiekviena valstybė narė, ir turėtų būti atspindėti dabartiniai klimato kaitos švelninimo veiklos rezultatai
  LULUCF
  sektoriuje ir kiekvienos valstybės narės Sąjungoje tvarkomo žemės ploto dalis, atsižvelgiant į tos valstybės narės gebėjimą pagerinti savo veiklos rezultatus šiame sektoriuje taip taikant
  atkūrimo,
  žemėtvarkos praktiką arba keičiant žemės naudojimą, kad tai būtų naudinga klimatui ir biologinei įvairovei.
  Jei valstybės narės nori viršyti savo tikslus, jos turėtų būti raginamos tai daryti; |
| --- | --- |

(5)

siekiant
  užtikrinti, kad LULUCF sektorius ne vėliau kaip
  iki
  2050
   m. 
  tvariai ir nuspėjamai ilgą laiką prisidėtų prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir tikslo po to pasiekti neigiamą išmetamo ŠESD kiekio balansą, kiekvienai valstybei narei bent iki 2050
   m.
  , pradedant 2026–
  2030 m. 
  laikotarpiu
  (pagal analogiją su metinėmis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotomis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (32)),
  turėtų būti nustatyti privalomi metiniai grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio LULUCF sektoriuje tikslai
  ,
  kad būtų pasiektas tarpinis
  visos Sąjungos 2030 m. 
  tikslas
   –
  bent
  310 mln. CO2 ekvivalento tonų
  grynojo absorbuojamo ŠESD kiekio pagal Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytus Sąjungos klimato srities tikslus.
  Taikant metodiką, naudojamą nustatant 2030 m. nacionalinius tikslus, turėtų būti atsižvelgiama į vidutinį išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenis, kuriuos pateikė kiekviena valstybė narė, ir turėtų būti atspindėti dabartiniai klimato kaitos švelninimo veiklos rezultatai
  LULUCF
  sektoriuje ir kiekvienos valstybės narės Sąjungoje tvarkomo žemės ploto dalis, atsižvelgiant į tos valstybės narės gebėjimą pagerinti savo veiklos rezultatus šiame sektoriuje taip taikant
  atkūrimo,
  žemėtvarkos praktiką arba keičiant žemės naudojimą, kad tai būtų naudinga klimatui ir biologinei įvairovei.
  Jei valstybės narės nori viršyti savo tikslus, jos turėtų būti raginamos tai daryti;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | miškų naikinimas ir alinimas prisideda prie pasaulinės klimato krizės, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą dėl su tuo susijusių miškų gaisrų, visam laikui panaikina anglies dioksido absorbavimo pajėgumus, mažina paveiktos teritorijos atsparumą klimato kaitai ir gerokai sumažina jos biologinę įvairovę. Todėl kovojant su klimato kaita labai svarbu sustabdyti miškų naikinimą ir juos atsodinti, kaip per COP 26 Glazge dar kartą patvirtino ES vadovai. Todėl Komisijos pasiūlymas, kuriuo uždraudžiamas prekių ir produktų, susijusių su miškų naikinimu ir alinimu, importas ir eksportas (COM(2021)0366), yra svarbi paskata dar labiau sustiprinti Europos miškų savininkų pastangas tvariai valdyti miškus ir kovoti su miškų naikinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

miškų naikinimas ir alinimas prisideda prie pasaulinės klimato krizės, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą dėl su tuo susijusių miškų gaisrų, visam laikui panaikina anglies dioksido absorbavimo pajėgumus, mažina paveiktos teritorijos atsparumą klimato kaitai ir gerokai sumažina jos biologinę įvairovę. Todėl kovojant su klimato kaita labai svarbu sustabdyti miškų naikinimą ir juos atsodinti, kaip per COP 26 Glazge dar kartą patvirtino ES vadovai. Todėl Komisijos pasiūlymas, kuriuo uždraudžiamas prekių ir produktų, susijusių su miškų naikinimu ir alinimu, importas ir eksportas (COM(2021)0366), yra svarbi paskata dar labiau sustiprinti Europos miškų savininkų pastangas tvariai valdyti miškus ir kovoti su miškų naikinimu;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | siekiant, kad valstybės narės turėtų tikslią geografinę informaciją, pagal kurią būtų galima nustatyti prioritetines teritorijas, kurios gali būti atkurtos ir prisidėti prie klimato kaitos veiksmų, nustatomos kartografavimo ir stebėsenos nuostatos, susijusios tiek su lauko, tiek su nuotoliniu stebėjimu. Gerinant stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą, taip pat bus siekiama suderinti ir patobulinti veiklos ir išmetamųjų teršalų koeficientų duomenų bazes, kad būtų galima pagerinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

siekiant, kad valstybės narės turėtų tikslią geografinę informaciją, pagal kurią būtų galima nustatyti prioritetines teritorijas, kurios gali būti atkurtos ir prisidėti prie klimato kaitos veiksmų, nustatomos kartografavimo ir stebėsenos nuostatos, susijusios tiek su lauko, tiek su nuotoliniu stebėjimu. Gerinant stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą, taip pat bus siekiama suderinti ir patobulinti veiklos ir išmetamųjų teršalų koeficientų duomenų bazes, kad būtų galima pagerinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | dirvožemio organinė anglis ir anglį kaupianti negyva mediena, kurios didžioji dalis vėliau papildo anglies kaupiklį dirvožemį, yra ypač svarbūs tiek klimato kaitos, tiek biologinės įvairovės apsaugos požiūriu. Esama empirinių įrodymų, kad negyva mediena – stambios medienos atliekos – veikia kaip anglies dioksido absorbentas, panašiai kaip nukirsto medžio produktai. Be to, ji padeda miško dirvožemyje susidaryti anglies dioksido absorbentams, neleidžiantiems jam mineralizuotis į CO2, todėl į abu šiuos mechanizmus turėtų būti tinkamai atsižvelgta rengiant ataskaitas. Moksliniai tyrimai taip pat patvirtina pasaulinius miško dirvožemių vertikaliosios dirvožemio organinės anglies plokštumos dėsningumus, taikytinus Europos miškams, pagal kuriuos maždaug 55–65 % dirvožemio organinės anglies susikaupia viršutiniuose 30 cm dirvožemio sluoksniuose, o likusieji 40 % – didesniame gylyje, matuojant iki 1 m, ypač organiniuose dirvožemiuose. Šiuo atžvilgiu reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

dirvožemio organinė anglis ir anglį kaupianti negyva mediena, kurios didžioji dalis vėliau papildo anglies kaupiklį dirvožemį, yra ypač svarbūs tiek klimato kaitos, tiek biologinės įvairovės apsaugos požiūriu. Esama empirinių įrodymų, kad negyva mediena – stambios medienos atliekos – veikia kaip anglies dioksido absorbentas, panašiai kaip nukirsto medžio produktai. Be to, ji padeda miško dirvožemyje susidaryti anglies dioksido absorbentams, neleidžiantiems jam mineralizuotis į CO2, todėl į abu šiuos mechanizmus turėtų būti tinkamai atsižvelgta rengiant ataskaitas. Moksliniai tyrimai taip pat patvirtina pasaulinius miško dirvožemių vertikaliosios dirvožemio organinės anglies plokštumos dėsningumus, taikytinus Europos miškams, pagal kuriuos maždaug 55–65 % dirvožemio organinės anglies susikaupia viršutiniuose 30 cm dirvožemio sluoksniuose, o likusieji 40 % – didesniame gylyje, matuojant iki 1 m, ypač organiniuose dirvožemiuose. Šiuo atžvilgiu reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo tikslai kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti taikant linijinę trajektoriją. Trajektorija turėtų prasidėti 2022 m. nuo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkio, apie kurį valstybė narė pranešė 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., ir baigtis 2030 m. tai valstybei narei nustatytu tikslu. Valstybėms narėms, kurios tobulina išmetamo ir absorbuojamo kiekio skaičiavimo metodiką, turėtų būti nustatyta techninių pataisų sąvoka. Siekiant atsižvelgti į aplinkosauginį naudingumą, prie tos valstybės narės tikslo turėtų būti pridėta techninė pataisa, atitinkanti metodikos
  pakeitimo
  poveikį tikslams ir valstybės narės pastangoms juos pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo tikslai kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti taikant linijinę trajektoriją. Trajektorija turėtų prasidėti 2022 m. nuo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkio, apie kurį valstybė narė pranešė 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., ir baigtis 2030 m. tai valstybei narei nustatytu tikslu. Valstybėms narėms, kurios tobulina išmetamo ir absorbuojamo kiekio skaičiavimo metodiką, turėtų būti nustatyta techninių pataisų sąvoka. Siekiant atsižvelgti į aplinkosauginį naudingumą, prie tos valstybės narės tikslo turėtų būti pridėta techninė pataisa, atitinkanti metodikos
  pakeitimo
  poveikį tikslams ir valstybės narės pastangoms juos pasiekti;

| (6) | privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo tikslai kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti taikant linijinę trajektoriją. Trajektorija turėtų prasidėti 2022 m. nuo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkio, apie kurį valstybė narė pranešė 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., ir baigtis 2030 m. tai valstybei narei nustatytu tikslu. Valstybėms narėms, kurios tobulina išmetamo ir absorbuojamo kiekio skaičiavimo metodiką, turėtų būti nustatyta techninių pataisų sąvoka
  , su sąlyga, kad bus atlikta nepriklausoma mokslinė peržiūra
  . Siekiant atsižvelgti į aplinkosauginį naudingumą, prie tos valstybės narės tikslo turėtų būti pridėta techninė pataisa, atitinkanti
  naudojamos tikslesnės
  metodikos poveikį tikslams ir valstybės narės pastangoms juos pasiekti; |
| --- | --- |

(6)

privalomi metiniai grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimo tikslai kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatyti taikant linijinę trajektoriją. Trajektorija turėtų prasidėti 2022 m. nuo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkio, apie kurį valstybė narė pranešė 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., ir baigtis 2030 m. tai valstybei narei nustatytu tikslu. Valstybėms narėms, kurios tobulina išmetamo ir absorbuojamo kiekio skaičiavimo metodiką, turėtų būti nustatyta techninių pataisų sąvoka
  , su sąlyga, kad bus atlikta nepriklausoma mokslinė peržiūra
  . Siekiant atsižvelgti į aplinkosauginį naudingumą, prie tos valstybės narės tikslo turėtų būti pridėta techninė pataisa, atitinkanti
  naudojamos tikslesnės
  metodikos poveikį tikslams ir valstybės narės pastangoms juos pasiekti;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | 2019 m. Visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitoje Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES) pateikė naujausių mokslinių įrodymų apie visame pasaulyje vykstantį biologinės įvairovės nykimą. Biologinės įvairovės nykimas spartina klimato kaitą ir smarkiai didina pažeidžiamumą. 2021 m. spalio 11 d. Sąjungos Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu patvirtinti Kunmingo deklaraciją ir taip įpareigoti Sąjungą sustabdyti dabartinį biologinės įvairovės nykimą ir užtikrinti, kad biologinė įvairovė pradėtų atsigauti ne vėliau kaip iki 2030 m. Miškai ir sveiki dirvožemiai yra labai svarbūs biologinei įvairovei, taip pat oro ir vandens valymui, anglies dioksido sekvestracijai ir saugojimui, taip pat tvarių ilgaamžių medienos produktų tiekimui. Naujojoje 2030 m. ES miškų strategijoje ir 2030 m. ES dirvožemio strategijoje pripažinta, kad reikia saugoti miškus ir dirvožemio ekosistemas Sąjungoje ir gerinti jų kokybę, taip pat skatinti taikyti griežtesnę tvaraus valdymo praktiką, kuri gali padidinti anglies dioksido sekvestraciją ir miškų bei dirvožemio atsparumą atsižvelgiant į klimato ir biologinės įvairovės krizes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

2019 m. Visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitoje Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES) pateikė naujausių mokslinių įrodymų apie visame pasaulyje vykstantį biologinės įvairovės nykimą. Biologinės įvairovės nykimas spartina klimato kaitą ir smarkiai didina pažeidžiamumą. 2021 m. spalio 11 d. Sąjungos Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu patvirtinti Kunmingo deklaraciją ir taip įpareigoti Sąjungą sustabdyti dabartinį biologinės įvairovės nykimą ir užtikrinti, kad biologinė įvairovė pradėtų atsigauti ne vėliau kaip iki 2030 m. Miškai ir sveiki dirvožemiai yra labai svarbūs biologinei įvairovei, taip pat oro ir vandens valymui, anglies dioksido sekvestracijai ir saugojimui, taip pat tvarių ilgaamžių medienos produktų tiekimui. Naujojoje 2030 m. ES miškų strategijoje ir 2030 m. ES dirvožemio strategijoje pripažinta, kad reikia saugoti miškus ir dirvožemio ekosistemas Sąjungoje ir gerinti jų kokybę, taip pat skatinti taikyti griežtesnę tvaraus valdymo praktiką, kuri gali padidinti anglies dioksido sekvestraciją ir miškų bei dirvožemio atsparumą atsižvelgiant į klimato ir biologinės įvairovės krizes;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (33) buvo
  numatyta galimybė sujungti žemės ūkio
  sektoriuje
  išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  ,
  kurios nėra CO2
  ,
  kiekį
  su žemės
  naudojimo
  ,
  žemės naudojimo keitimo
  ir
  miškininkystės sektoriaus grynuoju absorbuojamu kiekiu
  , taip
  sukuriant naujai reguliuojamą žemės sektorių
  .
  Tokiu sujungimu
  gali
  būti skatinama su žeme susijusių klimato kaitos švelninimo veiksmų sinergija ir sudaromos sąlygos labiau integruoti politikos formavimą ir politikos įgyvendinimą nacionaliniu
  ir
  Sąjungos lygmenimis. Šiuo tikslu reikėtų sugriežtinti valstybių narių pareigą pateikti integruotus
  žemės
  sektoriaus klimato kaitos švelninimo planus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (33) buvo
  numatyta galimybė sujungti žemės ūkio
  sektoriuje
  išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  ,
  kurios nėra CO2
  ,
  kiekį
  su žemės
  naudojimo
  ,
  žemės naudojimo keitimo
  ir
  miškininkystės sektoriaus grynuoju absorbuojamu kiekiu
  , taip
  sukuriant naujai reguliuojamą žemės sektorių
  .
  Tokiu sujungimu
  gali
  būti skatinama su žeme susijusių klimato kaitos švelninimo veiksmų sinergija ir sudaromos sąlygos labiau integruoti politikos formavimą ir politikos įgyvendinimą nacionaliniu
  ir
  Sąjungos lygmenimis. Šiuo tikslu reikėtų sugriežtinti valstybių narių pareigą pateikti integruotus
  žemės
  sektoriaus klimato kaitos švelninimo planus
  ;

| (7) | 2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (33)

  išdėstyti įvairūs būdai ir politikos galimybės, kaip pasiekti platesnio užmojo Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslą. Jame
  buvo
  pabrėžta, kad siekiant neutralizuoti poveikį klimatui reikės gerokai sustiprinti Sąjungos veiksmus visuose ekonomikos sektoriuose. Pažanga viename sektoriuje negali kompensuoti pažangos trūkumo kituose sektoriuose. Pirmenybė turėtų būti teikiama teršalų išmetimo dėl iškastinio kuro sustabdymui. Be to
  ,
  ŠESD šalinimas natūraliais anglies absorbentais yra nepatvarus ir gali būti grįžtamas, todėl
  ,
  palyginti
  su
  kitais sektoriais, padidėja netikrumas matuojant išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį
  žemės
  sektoriuje. Rizika, kad natūraliais anglies dioksido absorbentais pašalintas ŠESD kiekis vėl sugrįš į pradinę padėtį, dar labiau padidėja dėl klimato kaitos. Klimato mokslas taip pat rodo, kad klimato atsakas į išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį yra asimetriškas, o tai reiškia, kad vienos tonos į atmosferą išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų negalima lyginti su viena tona absorbuotų šiltnamio efektą sukeliančių dujų

   (33a)

  . Taip pat esama skirtumų tarp trumpaamžių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pvz., metano, ir anglies dioksido, kuris gali likti atmosferoje iki 1 000 metų. Todėl tikslo daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų šalinti natūraliais absorbentais turėtų būti siekiama griežtai atskirai nuo tikslo greitai
  ir
  drastiškai sumažinti kitų sektorių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įskaitant
  žemės
  ūkyje išmetamą ne CO2 kiekį
  ; |
| --- | --- |

(7)

2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (33)

  išdėstyti įvairūs būdai ir politikos galimybės, kaip pasiekti platesnio užmojo Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslą. Jame
  buvo
  pabrėžta, kad siekiant neutralizuoti poveikį klimatui reikės gerokai sustiprinti Sąjungos veiksmus visuose ekonomikos sektoriuose. Pažanga viename sektoriuje negali kompensuoti pažangos trūkumo kituose sektoriuose. Pirmenybė turėtų būti teikiama teršalų išmetimo dėl iškastinio kuro sustabdymui. Be to
  ,
  ŠESD šalinimas natūraliais anglies absorbentais yra nepatvarus ir gali būti grįžtamas, todėl
  ,
  palyginti
  su
  kitais sektoriais, padidėja netikrumas matuojant išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį
  žemės
  sektoriuje. Rizika, kad natūraliais anglies dioksido absorbentais pašalintas ŠESD kiekis vėl sugrįš į pradinę padėtį, dar labiau padidėja dėl klimato kaitos. Klimato mokslas taip pat rodo, kad klimato atsakas į išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį yra asimetriškas, o tai reiškia, kad vienos tonos į atmosferą išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų negalima lyginti su viena tona absorbuotų šiltnamio efektą sukeliančių dujų

   (33a)

  . Taip pat esama skirtumų tarp trumpaamžių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pvz., metano, ir anglies dioksido, kuris gali likti atmosferoje iki 1 000 metų. Todėl tikslo daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų šalinti natūraliais absorbentais turėtų būti siekiama griežtai atskirai nuo tikslo greitai
  ir
  drastiškai sumažinti kitų sektorių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įskaitant
  žemės
  ūkyje išmetamą ne CO2 kiekį
  ;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | iki 2035 m. žemės sektorius gali greitai ir ekonomiškai efektyviai tapti neutralaus poveikio klimatui sektoriumi, o vėliau absorbuoti daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų nei išmetama. Bendru įsipareigojimu, kuriuo siekiama 2035 m. ES lygmeniu pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės sektoriuje, galima užtikrinti, kad per trumpą laiką būtų imtasi su žeme susijusių klimato kaitos švelninimo veiksmų, atsižvelgiant į tai, kad gali prireikti daug metų, kol tokie veiksmai duos norimų klimato kaitos švelninimo rezultatų. Be to, numatoma
  ,
  kad žemės sektorius 2050 m. taps didžiausiu ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų srautų profilio sektoriumi
  . Todėl ypač svarbu tą sektorių įtvirtinti trajektorijoje, kad iki 2050 m. būtų galima veiksmingai užtikrinti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį. Iki 2024 m. vidurio valstybės narės turėtų pateikti atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį (34). Į planus turėtų būti įtrauktos atitinkamos priemonės, kuriomis kiekviena valstybė narė geriausiai prisideda prie
  bendro
  tikslo
  – 2035 m. ES lygmeniu pasiekti poveikio klimatui neutralumą žemės sektoriuje
  Remdamasi šiais planais
  , Komisija turėtų siūlyti nacionalinius tikslus, užtikrindama, kad Sąjungos mastu šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas
  ir
  absorbavimas žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  , kurios nėra CO2

  ,
  išmetimas žemės ūkio sektoriuje būtų subalansuoti bent jau iki 2035 m. Kitaip nei ES lygmeniu nustatytas 2035 m. poveikio klimatui neutralumo
  žemės
  sektoriuje tikslas, tokie nacionaliniai tikslai kiekvienai valstybei narei bus privalomi ir vykdytini
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

iki 2035 m. žemės sektorius gali greitai ir ekonomiškai efektyviai tapti neutralaus poveikio klimatui sektoriumi, o vėliau absorbuoti daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų nei išmetama. Bendru įsipareigojimu, kuriuo siekiama 2035 m. ES lygmeniu pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą žemės sektoriuje, galima užtikrinti, kad per trumpą laiką būtų imtasi su žeme susijusių klimato kaitos švelninimo veiksmų, atsižvelgiant į tai, kad gali prireikti daug metų, kol tokie veiksmai duos norimų klimato kaitos švelninimo rezultatų. Be to, numatoma
  ,
  kad žemės sektorius 2050 m. taps didžiausiu ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų srautų profilio sektoriumi
  . Todėl ypač svarbu tą sektorių įtvirtinti trajektorijoje, kad iki 2050 m. būtų galima veiksmingai užtikrinti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį. Iki 2024 m. vidurio valstybės narės turėtų pateikti atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį (34). Į planus turėtų būti įtrauktos atitinkamos priemonės, kuriomis kiekviena valstybė narė geriausiai prisideda prie
  bendro
  tikslo
  – 2035 m. ES lygmeniu pasiekti poveikio klimatui neutralumą žemės sektoriuje
  Remdamasi šiais planais
  , Komisija turėtų siūlyti nacionalinius tikslus, užtikrindama, kad Sąjungos mastu šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas
  ir
  absorbavimas žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  , kurios nėra CO2

  ,
  išmetimas žemės ūkio sektoriuje būtų subalansuoti bent jau iki 2035 m. Kitaip nei ES lygmeniu nustatytas 2035 m. poveikio klimatui neutralumo
  žemės
  sektoriuje tikslas, tokie nacionaliniai tikslai kiekvienai valstybei narei bus privalomi ir vykdytini
  ;

| (8) | numatoma, kad
  žemės sektorius
  2050 m. taps didžiausiu ES
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  srautų profilio sektoriumi
  .
  Tikimasi, kad žemės ramsčio sektoriai skirtingai prisidės prie poveikio klimatui neutralumo tikslo. Šiuo metu Sąjungoje pasėliai, pievos ir šlapynės išmeta grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tačiau jos gali tapti grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio šaltiniu, visų pirma dėl didėjančio agrarinės miškininkystės, ekologinio ūkininkavimo masto ir šlapžemių bei durpynų atkūrimo.
  Todėl ypač svarbu
  kiekvieną
  sektorių įtvirtinti trajektorijoje, kad iki 2050 m. būtų galima veiksmingai užtikrinti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį. Iki 2024 m. vidurio valstybės narės turėtų pateikti atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį (34). Į planus turėtų būti įtrauktos atitinkamos priemonės, kuriomis kiekviena valstybė narė geriausiai prisideda prie tikslo
  užtikrinti teisingą visų indėlį siekiant šio tikslo.
  Remdamasi šiais planais
  ir atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas
  ir
  Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytą Sąjungos
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  biudžetą
  ,
  Komisija turėtų pasiūlyti konkrečius tikslus ir priemones, kad užtikrintų sąžiningą naštos pasidalijimą tarp visų atskirų
  žemės
  sektorių ir valstybių narių
  ; |
| --- | --- |

(8)

numatoma, kad
  žemės sektorius
  2050 m. taps didžiausiu ES
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  srautų profilio sektoriumi
  .
  Tikimasi, kad žemės ramsčio sektoriai skirtingai prisidės prie poveikio klimatui neutralumo tikslo. Šiuo metu Sąjungoje pasėliai, pievos ir šlapynės išmeta grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tačiau jos gali tapti grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio šaltiniu, visų pirma dėl didėjančio agrarinės miškininkystės, ekologinio ūkininkavimo masto ir šlapžemių bei durpynų atkūrimo.
  Todėl ypač svarbu
  kiekvieną
  sektorių įtvirtinti trajektorijoje, kad iki 2050 m. būtų galima veiksmingai užtikrinti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį. Iki 2024 m. vidurio valstybės narės turėtų pateikti atnaujintus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį (34). Į planus turėtų būti įtrauktos atitinkamos priemonės, kuriomis kiekviena valstybė narė geriausiai prisideda prie tikslo
  užtikrinti teisingą visų indėlį siekiant šio tikslo.
  Remdamasi šiais planais
  ir atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas
  ir
  Reglamente (ES) 2021/1119 nustatytą Sąjungos
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  biudžetą
  ,
  Komisija turėtų pasiūlyti konkrečius tikslus ir priemones, kad užtikrintų sąžiningą naštos pasidalijimą tarp visų atskirų
  žemės
  sektorių ir valstybių narių
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | durpynai yra didžiausia organinės anglies sankaupa žemėje, tačiau išdžiūvę jie gali tapti potencialiu šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltiniu ir prisidėti prie klimato krizės. Visame pasaulyje nusausinti durpynai per metus išskiria apie 2 Gt anglies dioksido, t. y., apie 5 proc. išmetamųjų antropogeninės kilmės teršalų. Todėl durpynų valdymo ir apsaugos gerinimas turėtų būti laikomas prioritetu, siekiant padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą ir taip prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, biologinės įvairovės ir dirvožemio apsaugos nuo erozijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

durpynai yra didžiausia organinės anglies sankaupa žemėje, tačiau išdžiūvę jie gali tapti potencialiu šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltiniu ir prisidėti prie klimato krizės. Visame pasaulyje nusausinti durpynai per metus išskiria apie 2 Gt anglies dioksido, t. y., apie 5 proc. išmetamųjų antropogeninės kilmės teršalų. Todėl durpynų valdymo ir apsaugos gerinimas turėtų būti laikomas prioritetu, siekiant padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą ir taip prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, biologinės įvairovės ir dirvožemio apsaugos nuo erozijos;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | miškai teikia svarbią naudą biologinei įvairovei, dirvožemio stabilizavimui, oro ir vandens valymui, anglies dioksido sekvestracijai ir saugojimui, jie taip pat gali būti tvarių ilgaamžių medienos produktų tiekimo šaltinis. Tačiau miškų pobūdis ir funkcija visoje Sąjungoje labai skiriasi, visų pirma šiaurėje, kur labiau paplitusi medienos gamyba, ir pietuose, kur pirmenybė teikiama dirvožemio išsaugojimui, o kitoms konkrečioms daugiafunkcėms miškų rūšims (Viduržemio jūros regiono miškams arba aptvarinėms ganykloms (isp. dehesa)) dažnai reikia specialių išsaugojimo ir ekologinių priemonių ir daug laiko CO2 absorbuoti. Tokie Viduržemio jūros regiono miškai yra labiau pažeidžiami klimato kaitos atžvilgiu dėl tiesioginio poveikio, pavyzdžiui, sausros ar temperatūros sukelto miškų nykimo ar sausringumo raidos. Atsižvelgiant į tai, kaip viena iš priemonių, reikalingų Sąjungos miškų atsparumui didinti, turėtų būti naudojamas sausringumo indeksas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

miškai teikia svarbią naudą biologinei įvairovei, dirvožemio stabilizavimui, oro ir vandens valymui, anglies dioksido sekvestracijai ir saugojimui, jie taip pat gali būti tvarių ilgaamžių medienos produktų tiekimo šaltinis. Tačiau miškų pobūdis ir funkcija visoje Sąjungoje labai skiriasi, visų pirma šiaurėje, kur labiau paplitusi medienos gamyba, ir pietuose, kur pirmenybė teikiama dirvožemio išsaugojimui, o kitoms konkrečioms daugiafunkcėms miškų rūšims (Viduržemio jūros regiono miškams arba aptvarinėms ganykloms (isp. dehesa)) dažnai reikia specialių išsaugojimo ir ekologinių priemonių ir daug laiko CO2 absorbuoti. Tokie Viduržemio jūros regiono miškai yra labiau pažeidžiami klimato kaitos atžvilgiu dėl tiesioginio poveikio, pavyzdžiui, sausros ar temperatūros sukelto miškų nykimo ar sausringumo raidos. Atsižvelgiant į tai, kaip viena iš priemonių, reikalingų Sąjungos miškų atsparumui didinti, turėtų būti naudojamas sausringumo indeksas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8c) | įgyvendinant šį reglamentą reikėtų atsižvelgti į SESV 349 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad atokiausi regionai yra ypač pažeidžiami dėl jų mažumo, izoliuotumo, atokumo nuo žemyninių regionų, sudėtingos topografijos ir klimato bei ekonominės priklausomybės nuo kelių produktų, o tai labai stabdo jų plėtrą ir daugelyje sričių, ypač transporto, sukelia didelių papildomų išlaidų. Valstybėms narėms, turinčioms atokiausius regionus – Portugalijai, Ispanijai ir Prancūzijai – nustatytos pastangos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turėtų būti pritaikyti prie sudėtingos šių regionų padėties, suderinant aplinkosaugos tikslus su didelėmis socialinėmis išlaidomis šiems regionams ir atsižvelgiant į tai, kad juose yra apie 80 % Sąjungos biologinės įvairovės. Todėl šios valstybės narės turi įtraukti atokiausių regionų valdžios institucijas į nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimą ir taip užtikrinti teisingą pertvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8c)

įgyvendinant šį reglamentą reikėtų atsižvelgti į SESV 349 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad atokiausi regionai yra ypač pažeidžiami dėl jų mažumo, izoliuotumo, atokumo nuo žemyninių regionų, sudėtingos topografijos ir klimato bei ekonominės priklausomybės nuo kelių produktų, o tai labai stabdo jų plėtrą ir daugelyje sričių, ypač transporto, sukelia didelių papildomų išlaidų. Valstybėms narėms, turinčioms atokiausius regionus – Portugalijai, Ispanijai ir Prancūzijai – nustatytos pastangos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turėtų būti pritaikyti prie sudėtingos šių regionų padėties, suderinant aplinkosaugos tikslus su didelėmis socialinėmis išlaidomis šiems regionams ir atsižvelgiant į tai, kad juose yra apie 80 % Sąjungos biologinės įvairovės. Todėl šios valstybės narės turi įtraukti atokiausių regionų valdžios institucijas į nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimą ir taip užtikrinti teisingą pertvarką;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | tam, kad būtų galima
  padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą,
  pavieniams ūkininkams ar
  miškų
  valdytojams reikia tiesioginės paskatos
  saugoti daugiau anglies dioksido
  savo žemėje
  ir
  miškuose. Iki 2030 m. vis dažniau reikia įdiegti naujus verslo modelius
  ,
  pagrįstus
  anglies dioksido
  kiekį
  dirvožemyje
  didinančio ūkininkavimo paskatomis ir anglies dioksido absorbavimo sertifikavimu
  . Tokiomis paskatomis
  ir verslo modeliais bus paskatinta taikyti
  klimato kaitos
  švelninimo priemones bioekonomikoje
  , be kita ko naudojant
  ilgaamžius iš
  nukirsto medžio
  pagamintus
  produktus
  ir visiškai
  laikantis
  ekologijos
  principų,
  skirtų biologinei įvairovei puoselėti
  ir
  žiedinei ekonomikai skatinti
  .
  Taigi, be iš
  nukirsto medžio
  pagamintų
  produktų
  kategorijos
  ,
  turėtų būti įvesta naujų
  anglies dioksido saugojimo produktų
  kategorijų
  .
  Atsirandančiais verslo modeliais, ūkininkavimo ir žemėtvarkos praktika, kuriais siekiama padidinti absorbuojamą kiekį, prisidedama prie subalansuotos teritorinės plėtros ir ekonomikos augimo kaimo vietovėse. Jais taip pat sukuriama naujų darbo vietų galimybių ir skatinamas atitinkamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

tam, kad būtų galima
  padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą,
  pavieniams ūkininkams ar
  miškų
  valdytojams reikia tiesioginės paskatos
  saugoti daugiau anglies dioksido
  savo žemėje
  ir
  miškuose. Iki 2030 m. vis dažniau reikia įdiegti naujus verslo modelius
  ,
  pagrįstus
  anglies dioksido
  kiekį
  dirvožemyje
  didinančio ūkininkavimo paskatomis ir anglies dioksido absorbavimo sertifikavimu
  . Tokiomis paskatomis
  ir verslo modeliais bus paskatinta taikyti
  klimato kaitos
  švelninimo priemones bioekonomikoje
  , be kita ko naudojant
  ilgaamžius iš
  nukirsto medžio
  pagamintus
  produktus
  ir visiškai
  laikantis
  ekologijos
  principų,
  skirtų biologinei įvairovei puoselėti
  ir
  žiedinei ekonomikai skatinti
  .
  Taigi, be iš
  nukirsto medžio
  pagamintų
  produktų
  kategorijos
  ,
  turėtų būti įvesta naujų
  anglies dioksido saugojimo produktų
  kategorijų
  .
  Atsirandančiais verslo modeliais, ūkininkavimo ir žemėtvarkos praktika, kuriais siekiama padidinti absorbuojamą kiekį, prisidedama prie subalansuotos teritorinės plėtros ir ekonomikos augimo kaimo vietovėse. Jais taip pat sukuriama naujų darbo vietų galimybių ir skatinamas atitinkamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas;

| (10) | siekiant
  padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą,
  pavieniai ūkininkai, žemės ir
  miškų
  savininkai arba miškų valdytojai turėtų būti skatinami savo žemėje ir miškuose
  saugoti daugiau anglies dioksido
  , pirmenybę teikiant ekosisteminiams metodams
  ir
  biologinei įvairovei palankioms praktikoms, pavyzdžiui, gamtos miškininkystės praktikai, miškų auginimui, miškų anglies sankaupų atkūrimui
  ,
  agrarinės miškininkystės aprėpties plėtrai,
  anglies dioksido
  sekvestracijai
  dirvožemyje
  ir šlapžemių atkūrimui, taip pat kitiems novatoriškiems sprendimams
  . Tokiomis paskatomis
  taip pat turėtų būti skatinamas
  klimato kaitos
  švelninimas ir bendras išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas visuose bioekonomikos sektoriuose
  , be kita ko, naudojant
  patvarius
  nukirsto medžio produktus
  , visapusiškai
  laikantis
  ekologinių
  principų,
  kuriais skatinama biologinė įvairovė
  ir
  žiedinė ekonomika
  .
  Tvariai išgaunama ilgaamžė nukirsto medžio ir biologinių anglies dioksido saugojimo produktų gamyba gali prisidėti prie žiedinės bioekonomikos, nes ji yra iškastiniu kuru grindžiamų galimybių pakaitalai, tačiau anglies dioksido saugojimo šiuose produktuose potencialas priklauso nuo šių produktų gyvavimo trukmės. Nauda, kuri gaunama naudojant medieną siekiant pakeisti konkuruojančią energiją ar medžiagas, turinčias didesnį anglies pėdsaką, priklauso nuo medienos kirtimo metodų, transportavimo ir perdirbimo. Todėl naujos anglies dioksido saugojimo produktų kategorijos gali būti įvestos tik tuo atveju, jei jie yra ilgaamžiai
  ,
  pasižymi grynuoju teigiamu anglies dioksido sekvestracijos poveikiu
  ,
  grindžiamu gyvavimo ciklo vertinimu, įskaitant poveikį žemės naudojimui
  ir
  žemės naudojimo paskirties keitimui, susijusį su didesniu derliaus nuėmimu, ir jei turimi duomenys yra moksliškai pagrįsti
  ,
  skaidrūs
  ir
  patikrinami. Komisija turi atsižvelgti į poreikį, kad tų produktų gyvavimo ciklas nedarytų reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant
  padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą,
  pavieniai ūkininkai, žemės ir
  miškų
  savininkai arba miškų valdytojai turėtų būti skatinami savo žemėje ir miškuose
  saugoti daugiau anglies dioksido
  , pirmenybę teikiant ekosisteminiams metodams
  ir
  biologinei įvairovei palankioms praktikoms, pavyzdžiui, gamtos miškininkystės praktikai, miškų auginimui, miškų anglies sankaupų atkūrimui
  ,
  agrarinės miškininkystės aprėpties plėtrai,
  anglies dioksido
  sekvestracijai
  dirvožemyje
  ir šlapžemių atkūrimui, taip pat kitiems novatoriškiems sprendimams
  . Tokiomis paskatomis
  taip pat turėtų būti skatinamas
  klimato kaitos
  švelninimas ir bendras išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas visuose bioekonomikos sektoriuose
  , be kita ko, naudojant
  patvarius
  nukirsto medžio produktus
  , visapusiškai
  laikantis
  ekologinių
  principų,
  kuriais skatinama biologinė įvairovė
  ir
  žiedinė ekonomika
  .
  Tvariai išgaunama ilgaamžė nukirsto medžio ir biologinių anglies dioksido saugojimo produktų gamyba gali prisidėti prie žiedinės bioekonomikos, nes ji yra iškastiniu kuru grindžiamų galimybių pakaitalai, tačiau anglies dioksido saugojimo šiuose produktuose potencialas priklauso nuo šių produktų gyvavimo trukmės. Nauda, kuri gaunama naudojant medieną siekiant pakeisti konkuruojančią energiją ar medžiagas, turinčias didesnį anglies pėdsaką, priklauso nuo medienos kirtimo metodų, transportavimo ir perdirbimo. Todėl naujos anglies dioksido saugojimo produktų kategorijos gali būti įvestos tik tuo atveju, jei jie yra ilgaamžiai
  ,
  pasižymi grynuoju teigiamu anglies dioksido sekvestracijos poveikiu
  ,
  grindžiamu gyvavimo ciklo vertinimu, įskaitant poveikį žemės naudojimui
  ir
  žemės naudojimo paskirties keitimui, susijusį su didesniu derliaus nuėmimu, ir jei turimi duomenys yra moksliškai pagrįsti
  ,
  skaidrūs
  ir
  patikrinami. Komisija turi atsižvelgti į poreikį, kad tų produktų gyvavimo ciklas nedarytų reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | viešasis finansavimas pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir kitas Sąjungos programas jau gali padėti remti anglies dioksido sekvestraciją ir biologinei įvairovei palankius metodus miškuose ir žemės ūkio paskirties žemėje. Siekiant žemės ir miškų savininkams arba valdytojams teikti būtiną ir specialiai pritaikytą finansinę paramą didesniems LULUCF tikslams pasiekti, turėtų būti panaudoti BŽŪP strateginiai planai ir kiti viešieji ar privatieji finansavimo šaltiniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

viešasis finansavimas pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir kitas Sąjungos programas jau gali padėti remti anglies dioksido sekvestraciją ir biologinei įvairovei palankius metodus miškuose ir žemės ūkio paskirties žemėje. Siekiant žemės ir miškų savininkams arba valdytojams teikti būtiną ir specialiai pritaikytą finansinę paramą didesniems LULUCF tikslams pasiekti, turėtų būti panaudoti BŽŪP strateginiai planai ir kiti viešieji ar privatieji finansavimo šaltiniai;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | siekiant užtikrinti nuolatinę pažangą siekiant šio reglamento tikslų, valstybės narės, kurios per dvejus metus iš eilės nepasiekė savo metinių tikslų, turėtų peržiūrėti savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir ilgalaikes strategijas, kad užtikrintų, jog būtų imtasi papildomų veiksmų siekiant pagerinti visus absorbentus ir rezervuarus bei sumažinti žemės pažeidžiamumą dėl natūralių trikdžių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

siekiant užtikrinti nuolatinę pažangą siekiant šio reglamento tikslų, valstybės narės, kurios per dvejus metus iš eilės nepasiekė savo metinių tikslų, turėtų peržiūrėti savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir ilgalaikes strategijas, kad užtikrintų, jog būtų imtasi papildomų veiksmų siekiant pagerinti visus absorbentus ir rezervuarus bei sumažinti žemės pažeidžiamumą dėl natūralių trikdžių;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10c) | siekiant išsaugoti ir didinti socialinę darną, Europos žaliasis kursas turi būti įgyvendinamas ekonomiškai tvariu ir socialiniu požiūriu jautriu būdu, kad būtų užtikrinta sąžininga ir teisinga pertvarka, nė vieno nepaliekant nuošalyje ir skatinant lyčių lygybę. Didesni užmojai žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriuje turės socialinį, darbo ir ekonominį poveikį. Jais gali būti sudarytos naujos kokybiško užimtumo galimybės ir skatinamas atitinkamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas. Todėl svarbu numatyti politikos poveikį darbo vietoms ir su užimtumu susijusiems rezultatams atliekant poveikio užimtumui vertinimus, kaip nustatyta, pavyzdžiui, TDO poveikio užimtumui vertinimo informaciniame vadove, kad būtų užtikrintas teisingesnė žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriaus pertvarka, kad jis taptų tvaresnis, visapusiškai įtraukiant socialinius partnerius ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas į planavimo ir įgyvendinimo etapus, suteikiant naudos miškų ir žemės valdytojams, ūkininkams, darbuotojams, aplinkai ir visuomenei platesniu mastu. Nacionalinėje politikoje į tai turėtų būti tinkamai atsižvelgta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10c)

siekiant išsaugoti ir didinti socialinę darną, Europos žaliasis kursas turi būti įgyvendinamas ekonomiškai tvariu ir socialiniu požiūriu jautriu būdu, kad būtų užtikrinta sąžininga ir teisinga pertvarka, nė vieno nepaliekant nuošalyje ir skatinant lyčių lygybę. Didesni užmojai žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriuje turės socialinį, darbo ir ekonominį poveikį. Jais gali būti sudarytos naujos kokybiško užimtumo galimybės ir skatinamas atitinkamas mokymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas. Todėl svarbu numatyti politikos poveikį darbo vietoms ir su užimtumu susijusiems rezultatams atliekant poveikio užimtumui vertinimus, kaip nustatyta, pavyzdžiui, TDO poveikio užimtumui vertinimo informaciniame vadove, kad būtų užtikrintas teisingesnė žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriaus pertvarka, kad jis taptų tvaresnis, visapusiškai įtraukiant socialinius partnerius ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas į planavimo ir įgyvendinimo etapus, suteikiant naudos miškų ir žemės valdytojams, ūkininkams, darbuotojams, aplinkai ir visuomenei platesniu mastu. Nacionalinėje politikoje į tai turėtų būti tinkamai atsižvelgta;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

10 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10d) | anglies dioksido saugojimo medienos gaminiuose potencialą lemia šių gaminių eksploatavimo laikas, kuris gali svyruoti nuo kelių dienų, jei tai informacinis lapelis, iki dešimtmečių ar netgi šimtų metų, jei tai medinis pastatas. Nors medienos gaminys iš tikrųjų reiškia anglies sankaupas, tikroji medžio kirtimo nauda priklauso nuo pagaminto gaminio naudojimo trukmės, kurią reikia palyginti su medienos gyvavimo trukme ekosistemoje, jei medis nebūtų nukirstas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10d)

anglies dioksido saugojimo medienos gaminiuose potencialą lemia šių gaminių eksploatavimo laikas, kuris gali svyruoti nuo kelių dienų, jei tai informacinis lapelis, iki dešimtmečių ar netgi šimtų metų, jei tai medinis pastatas. Nors medienos gaminys iš tikrųjų reiškia anglies sankaupas, tikroji medžio kirtimo nauda priklauso nuo pagaminto gaminio naudojimo trukmės, kurią reikia palyginti su medienos gyvavimo trukme ekosistemoje, jei medis nebūtų nukirstas;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

10 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10e) | reikėtų toliau diskutuoti apie durpininkystės (arba pelkinės žemdirbystės) apibrėžtį, kad būtų galima greitai pereiti prie klimatui palankesnio ūkininkavimo ekologiškame dirvožemyje, taip pat sustabdyti sausinimą ir atkurti natūralų vandens lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10e)

reikėtų toliau diskutuoti apie durpininkystės (arba pelkinės žemdirbystės) apibrėžtį, kad būtų galima greitai pereiti prie klimatui palankesnio ūkininkavimo ekologiškame dirvožemyje, taip pat sustabdyti sausinimą ir atkurti natūralų vandens lygį;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

10 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10f) | atsižvelgiant į Sąjungos tikslą iki 2050 m. pasiekti, kad dirvožemio praradimo rodiklis būtų lygus nuliui, reikėtų vengti natūralios ir žemės ūkio paskirties žemės pavertimo užstatytomis teritorijomis. Todėl valstybės narės į savo žemės naudojimo planus turėtų įtraukti priemones, kuriomis būtų kompensuojamas dėl urbanizacijos sumažėjęs žemės plotas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10f)

atsižvelgiant į Sąjungos tikslą iki 2050 m. pasiekti, kad dirvožemio praradimo rodiklis būtų lygus nuliui, reikėtų vengti natūralios ir žemės ūkio paskirties žemės pavertimo užstatytomis teritorijomis. Todėl valstybės narės į savo žemės naudojimo planus turėtų įtraukti priemones, kuriomis būtų kompensuojamas dėl urbanizacijos sumažėjęs žemės plotas;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriaus ypatumus, taip pat į tai, kad valstybės narės, siekdamos savo privalomų nacionalinių tikslų, turi pagerinti savo veiklos rezultatus, valstybėms narėms ir toliau turėtų būti suteikta galimybė naudotis daugeliu lankstumo priemonių, įskaitant prekybą perviršiu ir konkrečių su miškais susijusių lankstumo priemonių išplėtimą, kartu išlaikant tų tikslų aplinkosauginį naudingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriaus ypatumus, taip pat į tai, kad valstybės narės, siekdamos savo privalomų nacionalinių tikslų, turi pagerinti savo veiklos rezultatus, valstybėms narėms ir toliau turėtų būti suteikta galimybė naudotis daugeliu lankstumo priemonių, įskaitant prekybą perviršiu ir konkrečių su miškais susijusių lankstumo priemonių išplėtimą, kartu išlaikant tų tikslų aplinkosauginį naudingumą;

| (11) | atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės
  LULUCF
  sektoriaus ypatumus, taip pat į tai, kad valstybės narės, siekdamos savo privalomų nacionalinių tikslų, turi pagerinti savo veiklos rezultatus, valstybėms narėms ir toliau turėtų būti suteikta galimybė naudotis daugeliu lankstumo priemonių, įskaitant prekybą perviršiu
  minimalia kaina
  ir konkrečių su miškais susijusių lankstumo priemonių išplėtimą, kartu išlaikant tų tikslų aplinkosauginį naudingumą; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės
  LULUCF
  sektoriaus ypatumus, taip pat į tai, kad valstybės narės, siekdamos savo privalomų nacionalinių tikslų, turi pagerinti savo veiklos rezultatus, valstybėms narėms ir toliau turėtų būti suteikta galimybė naudotis daugeliu lankstumo priemonių, įskaitant prekybą perviršiu
  minimalia kaina
  ir konkrečių su miškais susijusių lankstumo priemonių išplėtimą, kartu išlaikant tų tikslų aplinkosauginį naudingumą;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | nutraukus galiojančių apskaitos taisyklių taikymą po 2025 m. ir siekiant pašalinti neaiškumus, kylančius dėl natūralių procesų arba dėl klimato kaitos
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriuje, kyla poreikis taikyti alternatyvias nuostatas dėl natūralių trikdžių, tokių kaip gaisras, kenkėjai ir audros. Lankstumo mechanizmu, susijusiu su natūraliais trikdžiais, valstybės narės turėtų galėti naudotis nuo 2032 m. su sąlyga, kad jos išnaudojo visas kitas turimas lankstumo priemones, nustatė tinkamas priemones, kad
  sumažintų
  savo žemės pažeidžiamumą dėl tokių trikdžių,
  ir kad
  Sąjungos 2030 m. tikslas, susijęs su
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriumi, yra pasiektas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

nutraukus galiojančių apskaitos taisyklių taikymą po 2025 m. ir siekiant pašalinti neaiškumus, kylančius dėl natūralių procesų arba dėl klimato kaitos
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriuje, kyla poreikis taikyti alternatyvias nuostatas dėl natūralių trikdžių, tokių kaip gaisras, kenkėjai ir audros. Lankstumo mechanizmu, susijusiu su natūraliais trikdžiais, valstybės narės turėtų galėti naudotis nuo 2032 m. su sąlyga, kad jos išnaudojo visas kitas turimas lankstumo priemones, nustatė tinkamas priemones, kad
  sumažintų
  savo žemės pažeidžiamumą dėl tokių trikdžių,
  ir kad
  Sąjungos 2030 m. tikslas, susijęs su
  žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės
  sektoriumi, yra pasiektas;

| (12) | nutraukus galiojančių apskaitos taisyklių taikymą po 2025 m. ir siekiant pašalinti neaiškumus, kylančius dėl natūralių procesų arba
  ekosistemų sukrėtimo
  dėl klimato kaitos
  LULUCF
  sektoriuje, kyla poreikis taikyti alternatyvias nuostatas dėl natūralių trikdžių, tokių kaip gaisras, kenkėjai ir audros
  , jeigu jų nebuvo galima numatyti arba užkirsti jiems kelią, visų pirma įgyvendinant prisitaikymo priemones.
  Lankstumo mechanizmu, susijusiu su natūraliais trikdžiais, valstybės narės turėtų galėti naudotis nuo 2032 m. su sąlyga, kad jos išnaudojo visas kitas turimas lankstumo priemones
  ir įrodė, kad likęs perteklius yra tiesiogiai susijęs su natūralių trikdžių arba ekosistemų trikdžių, kuriuos lemia klimato pakitimas, poveikiu
  , nustatė tinkamas priemones, kad
  gerinti natūralius anglies dioksido absorbentus taip, kad būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo, sumažindamas
  savo žemės pažeidžiamumą dėl tokių trikdžių,
  o
  Sąjungos 2030 m. tikslas, susijęs su
  LULUCF
  sektoriumi, yra pasiektas; |
| --- | --- |

(12)

nutraukus galiojančių apskaitos taisyklių taikymą po 2025 m. ir siekiant pašalinti neaiškumus, kylančius dėl natūralių procesų arba
  ekosistemų sukrėtimo
  dėl klimato kaitos
  LULUCF
  sektoriuje, kyla poreikis taikyti alternatyvias nuostatas dėl natūralių trikdžių, tokių kaip gaisras, kenkėjai ir audros
  , jeigu jų nebuvo galima numatyti arba užkirsti jiems kelią, visų pirma įgyvendinant prisitaikymo priemones.
  Lankstumo mechanizmu, susijusiu su natūraliais trikdžiais, valstybės narės turėtų galėti naudotis nuo 2032 m. su sąlyga, kad jos išnaudojo visas kitas turimas lankstumo priemones
  ir įrodė, kad likęs perteklius yra tiesiogiai susijęs su natūralių trikdžių arba ekosistemų trikdžių, kuriuos lemia klimato pakitimas, poveikiu
  , nustatė tinkamas priemones, kad
  gerinti natūralius anglies dioksido absorbentus taip, kad būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo, sumažindamas
  savo žemės pažeidžiamumą dėl tokių trikdžių,
  o
  Sąjungos 2030 m. tikslas, susijęs su
  LULUCF
  sektoriumi, yra pasiektas;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | nustatant privalomus nacionalinius metinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimo tikslus, pagrįstus ataskaitose nuo 2026 m. nurodytu išmetamu ir absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, turėtų būti nustatytos tikslų laikymosi taisyklės. Reglamente (ES) 2018/842 nustatyti principai turėtų būti taikomi mutatis mutandis, o už jų nesilaikymą numatyta bauda apskaičiuojama taip: 108 % skirtumo tarp nustatyto tikslo ir grynojo absorbuojamo kiekio, nurodyto atitinkamų metų ataskaitoje, bus pridėta prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė nurodys kitais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

nustatant privalomus nacionalinius metinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimo tikslus, pagrįstus ataskaitose nuo 2026 m. nurodytu išmetamu ir absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, turėtų būti nustatytos tikslų laikymosi taisyklės. Reglamente (ES) 2018/842 nustatyti principai turėtų būti taikomi mutatis mutandis, o už jų nesilaikymą numatyta bauda apskaičiuojama taip: 108 % skirtumo tarp nustatyto tikslo ir grynojo absorbuojamo kiekio, nurodyto atitinkamų metų ataskaitoje, bus pridėta prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė nurodys kitais metais;

| (13) | nustatant privalomus nacionalinius metinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimo tikslus, pagrįstus ataskaitose nuo 2026 m. nurodytu išmetamu ir absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, turėtų būti nustatytos tikslų laikymosi taisyklės. Reglamente (ES) 2018/842 nustatyti principai turėtų būti taikomi mutatis mutandis, o už jų nesilaikymą numatyta bauda apskaičiuojama taip: 108 % skirtumo tarp nustatyto tikslo ir grynojo absorbuojamo kiekio, nurodyto atitinkamų metų ataskaitoje, bus pridėta prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė nurodys kitais metais.
  Komisija pagal Sutartis turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi šio reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

(13)

nustatant privalomus nacionalinius metinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimo tikslus, pagrįstus ataskaitose nuo 2026 m. nurodytu išmetamu ir absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, turėtų būti nustatytos tikslų laikymosi taisyklės. Reglamente (ES) 2018/842 nustatyti principai turėtų būti taikomi mutatis mutandis, o už jų nesilaikymą numatyta bauda apskaičiuojama taip: 108 % skirtumo tarp nustatyto tikslo ir grynojo absorbuojamo kiekio, nurodyto atitinkamų metų ataskaitoje, bus pridėta prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį valstybė narė nurodys kitais metais.
  Komisija pagal Sutartis turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi šio reglamento nuostatų;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | viešasis tikrinimas ir teisė kreiptis į teismą yra esminė Sąjungos demokratinių vertybių dalis ir teisinės valstybės apsaugos priemonė. Pilietinė visuomenė atlieka esminį sergėtojos vaidmenį valstybėse narėse ir teikia svarbią paramą siekiant Europos žaliojo kurso tikslų. Siekdamos apsaugoti jų teises ir kovoti su šio reglamento įgyvendinimo pažeidimais nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės turėtų užtikrinti piliečiams ir nevyriausybinėms organizacijoms teisę kreiptis į teismą. Siekiant užtikrinti, kad šia teise būtų galima vienodai naudotis visose valstybėse narėse, straipsnis dėl teisės kreiptis į teismą turėtų būti įtrauktas į šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

viešasis tikrinimas ir teisė kreiptis į teismą yra esminė Sąjungos demokratinių vertybių dalis ir teisinės valstybės apsaugos priemonė. Pilietinė visuomenė atlieka esminį sergėtojos vaidmenį valstybėse narėse ir teikia svarbią paramą siekiant Europos žaliojo kurso tikslų. Siekdamos apsaugoti jų teises ir kovoti su šio reglamento įgyvendinimo pažeidimais nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės turėtų užtikrinti piliečiams ir nevyriausybinėms organizacijoms teisę kreiptis į teismą. Siekiant užtikrinti, kad šia teise būtų galima vienodai naudotis visose valstybėse narėse, straipsnis dėl teisės kreiptis į teismą turėtų būti įtrauktas į šį reglamentą;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant
  užtikrinti vienodas Reglamento (ES) 2018/841 nuostatų
  ,
  susijusių su
  valstybių narių
  metinių tikslinių kvotų nustatymu
  ,
  įgyvendinimo sąlygas
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  .
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis
  Europos
  Parlamento
  ir
  Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (37); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant
  užtikrinti vienodas Reglamento (ES) 2018/841 nuostatų
  ,
  susijusių su
  valstybių narių
  metinių tikslinių kvotų nustatymu
  ,
  įgyvendinimo sąlygas
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  .
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis
  Europos
  Parlamento
  ir
  Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (37);

| (14) | siekiant
  patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis nustatomi metiniai tiksliniai asignavimai valstybėms narėms LULUCF sektoriuje, taip pat techninių pataisų
  ,
  kurios turi būti pridedamos prie
  valstybių narių
  tikslų, nustatymo metodas ir nepriklausomų ekspertų atliekama peržiūra, nustatant minimalius biologinės įvairovės stebėsenos įtraukimo į žemės stebėsenos sistemą kriterijus ir patvirtinant klimato kaitos sukeltų ekosistemų sukrėtimų poveikio vertinimo metodiką. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais

   (36a)

  . Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(14)

siekiant
  patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis nustatomi metiniai tiksliniai asignavimai valstybėms narėms LULUCF sektoriuje, taip pat techninių pataisų
  ,
  kurios turi būti pridedamos prie
  valstybių narių
  tikslų, nustatymo metodas ir nepriklausomų ekspertų atliekama peržiūra, nustatant minimalius biologinės įvairovės stebėsenos įtraukimo į žemės stebėsenos sistemą kriterijus ir patvirtinant klimato kaitos sukeltų ekosistemų sukrėtimų poveikio vertinimo metodiką. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais

   (36a)

  . Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | Europoje nacionaliniai miškų inventoriai (NMI) naudojami informacijai teikti miškų ekosistemos paslaugų vertinimų tikslais. Kiekvienos šalies miškų inventoriaus stebėsenos sistema skiriasi, nes kiekviena šalis turi savo miškų apskaitos sistemą su savo metodiką. Komisija ir valstybės narės turėtų suderinti rodiklius, apibrėžtis ir skirtingas apskaitos sistemas ir visoje Sąjungoje sukurti nuoseklią miškų stebėsenos sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

Europoje nacionaliniai miškų inventoriai (NMI) naudojami informacijai teikti miškų ekosistemos paslaugų vertinimų tikslais. Kiekvienos šalies miškų inventoriaus stebėsenos sistema skiriasi, nes kiekviena šalis turi savo miškų apskaitos sistemą su savo metodiką. Komisija ir valstybės narės turėtų suderinti rodiklius, apibrėžtis ir skirtingas apskaitos sistemas ir visoje Sąjungoje sukurti nuoseklią miškų stebėsenos sistemą;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | pasikeitus ataskaitomis pagrįstiems tikslams, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir absorbavimą reikia įvertinti tiksliau. Be to, pagal Komisijos komunikatą dėl ES biologinės įvairovės strategijos
  2030 m.

   (38), sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (39), ES miškų strategiją (40), persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (41) ir Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos
  strategija“

   (42)

  bus reikalaujama griežtesnės žemės stebėsenos
  , taip padedant apsaugoti ir
  sustiprinti
  anglies dioksido absorbavimo
  gamtoje
  atsparumą visoje Sąjungoje. Išmetamo
  ir
  absorbuojamo kiekio
  stebėsena
  ir ataskaitų
  teikimas turi būti patobulinti
  naudojant pažangias technologijas, prieinamas pagal Sąjungos programas,
  pvz.
  , „Copernicus“, ir
  skaitmeninius duomenis
  ,
  surinktus
  pagal bendrą žemės ūkio politiką, taikant dvejopą pertvarką,
  pagrįstą žaliosiomis
  ir
  skaitmeninėmis inovacijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

pasikeitus ataskaitomis pagrįstiems tikslams, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir absorbavimą reikia įvertinti tiksliau. Be to, pagal Komisijos komunikatą dėl ES biologinės įvairovės strategijos
  2030 m.

   (38), sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (39), ES miškų strategiją (40), persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (41) ir Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos
  strategija“

   (42)

  bus reikalaujama griežtesnės žemės stebėsenos
  , taip padedant apsaugoti ir
  sustiprinti
  anglies dioksido absorbavimo
  gamtoje
  atsparumą visoje Sąjungoje. Išmetamo
  ir
  absorbuojamo kiekio
  stebėsena
  ir ataskaitų
  teikimas turi būti patobulinti
  naudojant pažangias technologijas, prieinamas pagal Sąjungos programas,
  pvz.
  , „Copernicus“, ir
  skaitmeninius duomenis
  ,
  surinktus
  pagal bendrą žemės ūkio politiką, taikant dvejopą pertvarką,
  pagrįstą žaliosiomis
  ir
  skaitmeninėmis inovacijomis;

| (16) | pasikeitus ataskaitomis pagrįstiems tikslams, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir absorbavimą reikia įvertinti
  ir matuoti
  tiksliau. Be to, pagal Komisijos komunikatą dėl
  2030 m.
  ES biologinės įvairovės strategijos (38), Sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (39), ES
  dirvožemio strategiją

   (39a)

  , ES
  miškų strategiją (40),
  Komisijos komunikatą dėl tvarių anglies dioksido ciklų

   (39b)

  , atnaujintą ES bioekonomikos strategiją

   (40b)

  ,
  persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (41) ir Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos
  strategija

   (42)

  “ reikės griežčiau stebėti žemę
  , taip padedant apsaugoti ir
  didinti gamtinio
  anglies dioksido absorbavimo atsparumą visoje Sąjungoje
  ir skatinti Sąjungos klimato ir biologinės įvairovės politikos sinergiją
  .
  Reikia atnaujinti palydovinę ir
  išmetamo
  bei
  absorbuojamo
  ŠESD
  kiekio
  stebėseną
  ir ataskaitų
  teikimą,
  naudojant pažangias technologijas, prieinamas pagal Sąjungos programas,
  pavyzdžiui
  ,
  programą
  „Copernicus“, ir
  visapusiškai pasinaudojant jau esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, LUCAS tyrimais (žemės dangos ir žemės naudojimo statistinis tyrimas), ir skaitmeniniais duomenimis
  ,
  surinktais
  pagal bendrą žemės ūkio politiką, taikant dvejopą
  žaliųjų ir skaitmeninių inovacijų
  pertvarką
  . Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms nuo 2026 m. taikyti 3 lygio metodiką, kad būtų užtikrintas duomenų nuoseklumas ir skaidrumas, ir toliau dirbti su GIS geoerdviniais duomenimis Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(16)

pasikeitus ataskaitomis pagrįstiems tikslams, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir absorbavimą reikia įvertinti
  ir matuoti
  tiksliau. Be to, pagal Komisijos komunikatą dėl
  2030 m.
  ES biologinės įvairovės strategijos (38), Sąžiningą, sveiką ir aplinkai palankią maisto sistemą pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (39), ES
  dirvožemio strategiją

   (39a)

  , ES
  miškų strategiją (40),
  Komisijos komunikatą dėl tvarių anglies dioksido ciklų

   (39b)

  , atnaujintą ES bioekonomikos strategiją

   (40b)

  ,
  persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (41) ir Komisijos komunikatą „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos
  strategija

   (42)

  “ reikės griežčiau stebėti žemę
  , taip padedant apsaugoti ir
  didinti gamtinio
  anglies dioksido absorbavimo atsparumą visoje Sąjungoje
  ir skatinti Sąjungos klimato ir biologinės įvairovės politikos sinergiją
  .
  Reikia atnaujinti palydovinę ir
  išmetamo
  bei
  absorbuojamo
  ŠESD
  kiekio
  stebėseną
  ir ataskaitų
  teikimą,
  naudojant pažangias technologijas, prieinamas pagal Sąjungos programas,
  pavyzdžiui
  ,
  programą
  „Copernicus“, ir
  visapusiškai pasinaudojant jau esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, LUCAS tyrimais (žemės dangos ir žemės naudojimo statistinis tyrimas), ir skaitmeniniais duomenimis
  ,
  surinktais
  pagal bendrą žemės ūkio politiką, taikant dvejopą
  žaliųjų ir skaitmeninių inovacijų
  pertvarką
  . Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms nuo 2026 m. taikyti 3 lygio metodiką, kad būtų užtikrintas duomenų nuoseklumas ir skaidrumas, ir toliau dirbti su GIS geoerdviniais duomenimis Sąjungos lygmeniu;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant įvykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir naująją 2030 m. ES miškų strategiją, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Reglamento (ES) 2018/1999 V priedas, siekiant į žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, stebėsenos sistemą įtraukti naujas žemės kategorijas ir tas, kurioms taikoma žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, stebėsenos sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant įvykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir naująją 2030 m. ES miškų strategiją, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Reglamento (ES) 2018/1999 V priedas, siekiant į žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, stebėsenos sistemą įtraukti naujas žemės kategorijas ir tas, kurioms taikoma žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, stebėsenos sistema;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | tikėtini antropogeniniai
  pokyčiai,
  susiję su jūrų
  ir
  gėlųjų vandenų aplinkos naudojimu, nors
  , pavyzdžiui,
  planuojama jūrų
  energijos
  plėtra
  ,
  galimas
  akvakultūros
  produkcijos padidėjimas
  ir
  stiprėjanti
  gamtos
  apsauga siekiant
  ES biologinės įvairovės strategijos
  tikslų
  ,
  turės įtakos
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  išmetimui ir jų sekvestracijai
  . Šiuo metu šie išmetami ir absorbuojami kiekiai neįtraukti į standartines ataskaitų lenteles, teikiamas UNFCCC.
  Kai bus patvirtinta
  ataskaitų teikimo
  metodika
  , Komisija
  , atlikdama peržiūrą pagal
  šio reglamento
  17 straipsnio 2 dalį
  ir remdamasi naujausiais moksliniais
  šių srautų įrodymais, apsvarstys ataskaitų dėl pažangos
  ,
  analizės galimybių ir ataskaitų srities išplėtimo apimant jūrų ir gėlųjų vandenų aplinką poveikio teikimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

tikėtini antropogeniniai
  pokyčiai,
  susiję su jūrų
  ir
  gėlųjų vandenų aplinkos naudojimu, nors
  , pavyzdžiui,
  planuojama jūrų
  energijos
  plėtra
  ,
  galimas
  akvakultūros
  produkcijos padidėjimas
  ir
  stiprėjanti
  gamtos
  apsauga siekiant
  ES biologinės įvairovės strategijos
  tikslų
  ,
  turės įtakos
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  išmetimui ir jų sekvestracijai
  . Šiuo metu šie išmetami ir absorbuojami kiekiai neįtraukti į standartines ataskaitų lenteles, teikiamas UNFCCC.
  Kai bus patvirtinta
  ataskaitų teikimo
  metodika
  , Komisija
  , atlikdama peržiūrą pagal
  šio reglamento
  17 straipsnio 2 dalį
  ir remdamasi naujausiais moksliniais
  šių srautų įrodymais, apsvarstys ataskaitų dėl pažangos
  ,
  analizės galimybių ir ataskaitų srities išplėtimo apimant jūrų ir gėlųjų vandenų aplinką poveikio teikimą
  ;

| (17) | antropogeniniai išmetamo ir absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  pokyčiai
  jūrų
  ,
  pakrančių ir gėlo vandens ekosistemose gali būti reikšmingi
  ir
  ateityje turėtų skirtis dėl naudojimo pokyčių
  , pavyzdžiui,
  dėl planuojamos jūros
  energijos
  plėtros
  ,
  galimo
  akvakultūros
  gamybos padidėjimo
  ir
  stiprėjančios
  gamtos
  apsaugos, būtinos
  ES biologinės įvairovės strategijos
  tikslams pasiekti. Pakrančių šlapynės yra ypač svarbios Sąjungos biologinei įvairovei, taip pat atokiausiems regionams ir ekosistemoms, kuriems taikomi Sąjungos išorės veiksmai, ir gali labai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kaip vadinamosios „mėlynosios anglies“ ekosistemos.
  Šiuo metu šie išmetami ir absorbuojami kiekiai neįtraukti į standartines ataskaitų lenteles, teikiamas UNFCCC.
  Patvirtinus
  ataskaitų teikimo
  metodiką
  , Komisija
  apsvarstys galimybę išplėsti
  šio reglamento
  taikymo sritį, kad jis apimtų jūrų, pakrančių, įskaitant deltos šlapžemes
  ir
  gėlo vandens ekosistemų išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  remdamasi naujausiais moksliniais
  įrodymais apie šiuos srautus ir jų priežastis
  ,
  ir, atlikdama peržiūrą pagal šio reglamento 17 straipsnio 2 dalį, joms taikys konkrečius tikslus
  ; |
| --- | --- |

(17)

antropogeniniai išmetamo ir absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  pokyčiai
  jūrų
  ,
  pakrančių ir gėlo vandens ekosistemose gali būti reikšmingi
  ir
  ateityje turėtų skirtis dėl naudojimo pokyčių
  , pavyzdžiui,
  dėl planuojamos jūros
  energijos
  plėtros
  ,
  galimo
  akvakultūros
  gamybos padidėjimo
  ir
  stiprėjančios
  gamtos
  apsaugos, būtinos
  ES biologinės įvairovės strategijos
  tikslams pasiekti. Pakrančių šlapynės yra ypač svarbios Sąjungos biologinei įvairovei, taip pat atokiausiems regionams ir ekosistemoms, kuriems taikomi Sąjungos išorės veiksmai, ir gali labai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kaip vadinamosios „mėlynosios anglies“ ekosistemos.
  Šiuo metu šie išmetami ir absorbuojami kiekiai neįtraukti į standartines ataskaitų lenteles, teikiamas UNFCCC.
  Patvirtinus
  ataskaitų teikimo
  metodiką
  , Komisija
  apsvarstys galimybę išplėsti
  šio reglamento
  taikymo sritį, kad jis apimtų jūrų, pakrančių, įskaitant deltos šlapžemes
  ir
  gėlo vandens ekosistemų išmetamą ir absorbuojamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  remdamasi naujausiais moksliniais
  įrodymais apie šiuos srautus ir jų priežastis
  ,
  ir, atlikdama peržiūrą pagal šio reglamento 17 straipsnio 2 dalį, joms taikys konkrečius tikslus
  ;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | LULUCF reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad atitiktų Paryžiaus susitarimo 6 straipsnį ir Glazgo aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus ir kad būtų išvengta dvigubos apskaitos. Tuo pat metu Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti tarptautinius partnerius ir trečiąsias šalis taip pat imtis papildomų veiksmų LULUCF sektoriuje, atsižvelgiant į būsimas JT klimato kaitos konferencijas ir kitas tarptautines aplinkybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

LULUCF reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad atitiktų Paryžiaus susitarimo 6 straipsnį ir Glazgo aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus ir kad būtų išvengta dvigubos apskaitos. Tuo pat metu Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti tarptautinius partnerius ir trečiąsias šalis taip pat imtis papildomų veiksmų LULUCF sektoriuje, atsižvelgiant į būsimas JT klimato kaitos konferencijas ir kitas tarptautines aplinkybes;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

1 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | atitinkamų Sąjungos institucijų ir valstybių narių įsipareigojimų imtis būtinų priemonių, kad nuo 2031 m. ir vėliau LULUCF sektoriuje būtų padidintas grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo 5 straipsnio 1 dalies ir užtikrinti tvarų ir nuspėjamą ilgalaikį natūralių absorbentų indėlį siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą (pašalinama daugiau teršalų negu išmetama), kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

db)

atitinkamų Sąjungos institucijų ir valstybių narių įsipareigojimų imtis būtinų priemonių, kad nuo 2031 m. ir vėliau LULUCF sektoriuje būtų padidintas grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo 5 straipsnio 1 dalies ir užtikrinti tvarų ir nuspėjamą ilgalaikį natūralių absorbentų indėlį siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą (pašalinama daugiau teršalų negu išmetama), kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

1 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | valstybių narių įsipareigojimų imtis būtinų priemonių, kuriomis siekiama Sąjungoje iki 2035 m
  .
  bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumą žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje, įtraukiant žemės ūkio sektoriuje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurios nėra CO2“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

valstybių narių įsipareigojimų imtis būtinų priemonių, kuriomis siekiama Sąjungoje iki 2035 m
  .
  bendrai pasiekti poveikio klimatui neutralumą žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje, įtraukiant žemės ūkio sektoriuje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurios nėra CO2“;

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Šis reglamentas taip pat taikomas I priedo A skirsnyje išvardytoms nuo 2031 m. valstybių narių teritorijose išmetamoms ir absorbuojamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, už kurias atsiskaitoma pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį ir kurios susijusios su bet kuria iš 2 dalies a–j punktuose išvardytų žemės kategorijų ir bet kuriuo iš šių sektorių: | Išbraukta. |
| a) | žarnyno fermentacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.
     
  Šis reglamentas taip pat taikomas I priedo A skirsnyje išvardytoms nuo 2031 m. valstybių narių teritorijose išmetamoms ir absorbuojamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, už kurias atsiskaitoma pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį ir kurios susijusios su bet kuria iš 2 dalies a–j punktuose išvardytų žemės kategorijų ir bet kuriuo iš šių sektorių:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

žarnyno fermentacija;

žarnyno fermentacija;

| b) | mėšlo tvarkymas; |
| --- | --- |

b)

b)

mėšlo tvarkymas;

mėšlo tvarkymas;

| c) | ryžių auginimas; |
| --- | --- |

c)

c)

ryžių auginimas;

ryžių auginimas;

| d) | žemės ūkio paskirties dirvožemis; |
| --- | --- |

d)

d)

žemės ūkio paskirties dirvožemis;

žemės ūkio paskirties dirvožemis;

| e) | numatytas savanų deginimas; |
| --- | --- |

e)

e)

numatytas savanų deginimas;

numatytas savanų deginimas;

| f) | žemės ūkio atliekų deginimas vietoje; |
| --- | --- |

f)

f)

žemės ūkio atliekų deginimas vietoje;

žemės ūkio atliekų deginimas vietoje;

| g) | kalkinimas; |
| --- | --- |

g)

g)

kalkinimas;

kalkinimas;

| h) | karbamido naudojimas; |
| --- | --- |

h)

h)

karbamido naudojimas;

karbamido naudojimas;

| i) | „kitos trąšos, kurių sudėtyje yra anglies“; |
| --- | --- |

i)

i)

„kitos trąšos, kurių sudėtyje yra anglies“;

„kitos trąšos, kurių sudėtyje yra anglies“;

| j) | „kita“.“; |
| --- | --- |

j)

j)

„kita“.“;

„kita“.“;

Pakeitimai 97 ir 50cp2

Pakeitimai 97 ir 50cp2

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   2030 m. Sąjungos tikslas – 310 mln.
  CO2
  ekvivalento tonų atitinkantis grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, apskaičiuojamas kaip valstybių narių tikslų, nustatytų pagal šio straipsnio 3 dalį, suma ir grindžiamas Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenų vidurkiu. | 2.   2030 m. Sąjungos tikslas
  žemės, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje
   –
  bent
  310 mln.
  anglies dioksido
  ekvivalento tonų atitinkantis grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, apskaičiuojamas kaip valstybių narių tikslų, nustatytų pagal šio straipsnio 3 dalį, suma ir grindžiamas Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenų vidurkiu.
  Šį tikslą dar labiau sustiprina papildomos Sąjungos lygmens priemonės ir iniciatyvos, kuriomis siekiama remti anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinantį ūkininkavimą. Šis reglamentas papildomas tokiomis priemonėmis ir iniciatyvomis, taip pat tikslų apskaičiavimo ir paskirstymo valstybėms narėms metodika, praėjus vieneriems metams nuo šio teisės akto įsigaliojimo. |
| Atsižvelgdama į 12
  , 13 bei
  13b straipsniuose numatytas lankstumo priemones, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad metinė viso jos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio visose 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytose žemės ataskaitų teikimo kategorijose suma kiekvienais 2026–2030 m. laikotarpio metais neviršytų linijine trajektorija, kuri baigiasi 2030 m. IIA priede tai valstybei narei nustatytu tikslu, nustatytos ribos. Linijinė valstybės narės trajektorija prasideda 2022 m. | Atsižvelgdama į 12 ir 13b straipsniuose numatytas lankstumo priemones, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad metinė viso jos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio visose 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytose žemės ataskaitų teikimo kategorijose suma kiekvienais 2026–2030 m. laikotarpio metais neviršytų linijine trajektorija, kuri baigiasi 2030 m. IIA priede tai valstybei narei nustatytu tikslu, nustatytos ribos. Linijinė valstybės narės trajektorija prasideda 2022 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   2030 m. Sąjungos tikslas – 310 mln.
  CO2
  ekvivalento tonų atitinkantis grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, apskaičiuojamas kaip valstybių narių tikslų, nustatytų pagal šio straipsnio 3 dalį, suma ir grindžiamas Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenų vidurkiu.

2.   2030 m. Sąjungos tikslas
  žemės, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje
   –
  bent
  310 mln.
  anglies dioksido
  ekvivalento tonų atitinkantis grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, apskaičiuojamas kaip valstybių narių tikslų, nustatytų pagal šio straipsnio 3 dalį, suma ir grindžiamas Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. duomenų vidurkiu.
  Šį tikslą dar labiau sustiprina papildomos Sąjungos lygmens priemonės ir iniciatyvos, kuriomis siekiama remti anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinantį ūkininkavimą. Šis reglamentas papildomas tokiomis priemonėmis ir iniciatyvomis, taip pat tikslų apskaičiavimo ir paskirstymo valstybėms narėms metodika, praėjus vieneriems metams nuo šio teisės akto įsigaliojimo.

Atsižvelgdama į 12
  , 13 bei
  13b straipsniuose numatytas lankstumo priemones, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad metinė viso jos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio visose 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytose žemės ataskaitų teikimo kategorijose suma kiekvienais 2026–2030 m. laikotarpio metais neviršytų linijine trajektorija, kuri baigiasi 2030 m. IIA priede tai valstybei narei nustatytu tikslu, nustatytos ribos. Linijinė valstybės narės trajektorija prasideda 2022 m.

, 13 bei

Atsižvelgdama į 12 ir 13b straipsniuose numatytas lankstumo priemones, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad metinė viso jos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio visose 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytose žemės ataskaitų teikimo kategorijose suma kiekvienais 2026–2030 m. laikotarpio metais neviršytų linijine trajektorija, kuri baigiasi 2030 m. IIA priede tai valstybei narei nustatytu tikslu, nustatytos ribos. Linijinė valstybės narės trajektorija prasideda 2022 m.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais kiekvienai valstybei narei nustatomi kiekvienų 2026–2029 m. laikotarpio metų metiniai tikslai, išreikšti CO2 ekvivalento tonomis ir pagrįsti linijine grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio trajektorija. Šios nacionalinės trajektorijos grindžiamos kiekvienos valstybės narės 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenų vidurkiu.
  Valstybėms narėms pakeitus metodiką,
  310 mln. CO2 ekvivalento
  tonų atitinkančio
  grynojo
  absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  , kuris yra IIa priede
  nustatytų valstybių narių
  tikslų suma,
  vertei
  gali būti
  pritaikyta
  techninė pataisa. Techninės pataisos, kuri turi būti
  įtraukta į
  valstybių narių
  tikslus
  , nustatymo metodas
  išdėstomas minėtuose įgyvendinimo
  aktuose. Tų įgyvendinimo aktų tikslais Komisija atlieka išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį, peržiūrą. | 3.   Komisija
  pagal 16 straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus
  , kuriais šis reglamentas papildomas
  kiekvienai valstybei narei LULUCF sektoriuje nustatant kiekvienų 2026–2029 m. laikotarpio metų metinius tikslus, išreikštus CO2 ekvivalento tonomis ir pagrįstus linijine grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio trajektorija. Šios nacionalinės trajektorijos grindžiamos kiekvienos valstybės narės 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenų vidurkiu.
  Valstybėms narėms pakeitus metodiką, ne mažesnio kaip
  310 mln. CO2 ekvivalento tonų grynojo
  absorbuojamo ŠESD kiekio
  , kuris yra IIa priede
  valstybėms narėms nustatytų
  tikslų suma,
  vertei
  gali būti
  taikoma
  techninė pataisa
  , kurią peržiūri nepriklausomi ekspertai ir patvirtina jos būtinumą ir proporcingumą remdamiesi didesniu stebimų ir pranešamų duomenų tikslumu.
  Techninės pataisos, kuri turi būti
  pridėta prie
  valstybių narių
  tikslų
  , nustatymo
  ir nepriklausomų ekspertų peržiūros
  metodas
  nustatomas šiuose deleguotuosiuose
  aktuose
  ir skelbiamas viešai
  . Tų
  deleguotųjų
  aktų
  priėmimo
  tikslais Komisija atlieka išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį, peržiūrą. |
| Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais kiekvienai valstybei narei nustatomi kiekvienų 2026–2029 m. laikotarpio metų metiniai tikslai, išreikšti CO2 ekvivalento tonomis ir pagrįsti linijine grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio trajektorija. Šios nacionalinės trajektorijos grindžiamos kiekvienos valstybės narės 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenų vidurkiu.
  Valstybėms narėms pakeitus metodiką,
  310 mln. CO2 ekvivalento
  tonų atitinkančio
  grynojo
  absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  , kuris yra IIa priede
  nustatytų valstybių narių
  tikslų suma,
  vertei
  gali būti
  pritaikyta
  techninė pataisa. Techninės pataisos, kuri turi būti
  įtraukta į
  valstybių narių
  tikslus
  , nustatymo metodas
  išdėstomas minėtuose įgyvendinimo
  aktuose. Tų įgyvendinimo aktų tikslais Komisija atlieka išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį, peržiūrą.

3.   Komisija
  pagal 16 straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus
  , kuriais šis reglamentas papildomas
  kiekvienai valstybei narei LULUCF sektoriuje nustatant kiekvienų 2026–2029 m. laikotarpio metų metinius tikslus, išreikštus CO2 ekvivalento tonomis ir pagrįstus linijine grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio trajektorija. Šios nacionalinės trajektorijos grindžiamos kiekvienos valstybės narės 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenų vidurkiu.
  Valstybėms narėms pakeitus metodiką, ne mažesnio kaip
  310 mln. CO2 ekvivalento tonų grynojo
  absorbuojamo ŠESD kiekio
  , kuris yra IIa priede
  valstybėms narėms nustatytų
  tikslų suma,
  vertei
  gali būti
  taikoma
  techninė pataisa
  , kurią peržiūri nepriklausomi ekspertai ir patvirtina jos būtinumą ir proporcingumą remdamiesi didesniu stebimų ir pranešamų duomenų tikslumu.
  Techninės pataisos, kuri turi būti
  pridėta prie
  valstybių narių
  tikslų
  , nustatymo
  ir nepriklausomų ekspertų peržiūros
  metodas
  nustatomas šiuose deleguotuosiuose
  aktuose
  ir skelbiamas viešai
  . Tų
  deleguotųjų
  aktų
  priėmimo
  tikslais Komisija atlieka išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2021 m., 2022 m. ir 2023 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 4 dalį, peržiūrą.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16a straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei valstybės narės nori viršyti savo tikslus, jos raginamos tai padaryti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei valstybės narės nori viršyti savo tikslus, jos raginamos tai padaryti.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Atitinkamos Sąjungos institucijos ir valstybės narės imasi būtinų priemonių atitinkamai Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu tam, kad vėliau būtų padidintas grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis LULUCF sektoriuje, siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo 5 straipsnio 1 dalies įgyvendinimo ir užtikrinti tvarų ir nuspėjamą ilgalaikį natūralių absorbentų indėlį siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir tikslo vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119. |
| | Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas ir į Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, ir remdamasi integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos valstybės narės pateikia ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį, priima pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą, kad būtų nustatyti Sąjungos ir valstybių narių tikslai, susiję su grynuoju absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu žemės, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje bent 2035, 2040, 2045 ir 2050 metams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Atitinkamos Sąjungos institucijos ir valstybės narės imasi būtinų priemonių atitinkamai Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu tam, kad vėliau būtų padidintas grynasis absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis LULUCF sektoriuje, siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo 5 straipsnio 1 dalies įgyvendinimo ir užtikrinti tvarų ir nuspėjamą ilgalaikį natūralių absorbentų indėlį siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. ir tikslo vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekio balansą, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119.

Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas ir į Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, ir remdamasi integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos valstybės narės pateikia ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį, priima pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą, kad būtų nustatyti Sąjungos ir valstybių narių tikslai, susiję su grynuoju absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu žemės, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje bent 2035, 2040, 2045 ir 2050 metams.

Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas ir į Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, ir remdamasi integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos valstybės narės pateikia ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 2 dalį, priima pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą, kad būtų nustatyti Sąjungos ir valstybių narių tikslai, susiję su grynuoju absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu žemės, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje bent 2035, 2040, 2045 ir 2050 metams.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Turi būti siekiama, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, Sąjungos mastu išmetamas 2 straipsnio 3 dalies a–j punktuose nurodytuose sektoriuose, iki 2035 m. būtų sumažintas iki nulinio grynojo kiekio, o vėliau Sąjunga pasiektų neigiamą kiekį. Sąjunga ir valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų galima bendrai pasiekti 2035 m. tikslą. Iki 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija
  , remdamasi integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (ES) 2018/1999
  14 straipsnį pateikia iki 2024 m. birželio 30 d., pateikia pasiūlymus dėl kiekvienos valstybės narės indėlio
  ,
  kuriuo prisidedama prie grynojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  .“; | 4.   
  Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d.
  , remdamasi
  integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis ir
  integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (ES) 2018/1999 
  14 ir 17 straipsnius pateikia
  iki
  tos dienos
  ,
  ir atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas
  ir
  į Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą
  ,
  nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pažangos, padarytos didinant grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą iš pasėlių
  ,
  pievų ir šlapžemių pagal šio reglamento taikymo sritį
  ir
  mažinant žemės ūkio sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  pagal
  Reglamentą
  (ES) 2018/
  842, ataskaitą ir įvertina, ar dabartinės tendencijos ir būsimos prognozės atitinka tikslą užtikrinti ilgalaikį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą visuose sektoriuose
  ,
  laikantis Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato srities tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119
  . |
| | Toje ataskaitoje pateikiamas poveikio vertinimas, kuriame nagrinėjamos galimybės, įskaitant nacionalinius tikslus, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas sektorius ir kiekviena valstybė narė sąžiningai prisidėtų prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119, kartu atsižvelgiant į atnaujintos 2018 m. bioekonomikos strategijos tikslus, tvarią vietos maisto gamybą ir aprūpinimą maistu, strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, būsimus tvarios maisto sistemos teisės aktus, įvertinant spartesnio iškastinio kuro pakeitimo biologiniais produktais sinergiją ir kompromisus bei vertinant poveikį iki ūkių lygmens. |
| | Po tos ataskaitos Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kai mano, kad tai tikslinga siekiant užtikrinti visų sektorių indėlį laikantis Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato srities tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Turi būti siekiama, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, Sąjungos mastu išmetamas 2 straipsnio 3 dalies a–j punktuose nurodytuose sektoriuose, iki 2035 m. būtų sumažintas iki nulinio grynojo kiekio, o vėliau Sąjunga pasiektų neigiamą kiekį. Sąjunga ir valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų galima bendrai pasiekti 2035 m. tikslą. Iki 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija
  , remdamasi integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (ES) 2018/1999
  14 straipsnį pateikia iki 2024 m. birželio 30 d., pateikia pasiūlymus dėl kiekvienos valstybės narės indėlio
  ,
  kuriuo prisidedama prie grynojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  .“;

4.   
  Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d.
  , remdamasi
  integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis ir
  integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kuriuos kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (ES) 2018/1999 
  14 ir 17 straipsnius pateikia
  iki
  tos dienos
  ,
  ir atsižvelgdama į Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas
  ir
  į Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą
  ,
  nustatytą Reglamente (ES) 2021/1119, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pažangos, padarytos didinant grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą iš pasėlių
  ,
  pievų ir šlapžemių pagal šio reglamento taikymo sritį
  ir
  mažinant žemės ūkio sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  pagal
  Reglamentą
  (ES) 2018/
  842, ataskaitą ir įvertina, ar dabartinės tendencijos ir būsimos prognozės atitinka tikslą užtikrinti ilgalaikį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą visuose sektoriuose
  ,
  laikantis Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato srities tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119
  .

Toje ataskaitoje pateikiamas poveikio vertinimas, kuriame nagrinėjamos galimybės, įskaitant nacionalinius tikslus, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas sektorius ir kiekviena valstybė narė sąžiningai prisidėtų prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119, kartu atsižvelgiant į atnaujintos 2018 m. bioekonomikos strategijos tikslus, tvarią vietos maisto gamybą ir aprūpinimą maistu, strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, būsimus tvarios maisto sistemos teisės aktus, įvertinant spartesnio iškastinio kuro pakeitimo biologiniais produktais sinergiją ir kompromisus bei vertinant poveikį iki ūkių lygmens.

Toje ataskaitoje pateikiamas poveikio vertinimas, kuriame nagrinėjamos galimybės, įskaitant nacionalinius tikslus, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas sektorius ir kiekviena valstybė narė sąžiningai prisidėtų prie Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119, kartu atsižvelgiant į atnaujintos 2018 m. bioekonomikos strategijos tikslus, tvarią vietos maisto gamybą ir aprūpinimą maistu, strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, būsimus tvarios maisto sistemos teisės aktus, įvertinant spartesnio iškastinio kuro pakeitimo biologiniais produktais sinergiją ir kompromisus bei vertinant poveikį iki ūkių lygmens.

Po tos ataskaitos Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kai mano, kad tai tikslinga siekiant užtikrinti visų sektorių indėlį laikantis Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato srities tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119.

Po tos ataskaitos Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kai mano, kad tai tikslinga siekiant užtikrinti visų sektorių indėlį laikantis Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir Sąjungos tarpinių klimato srities tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Imdamosi priemonių savo nacionaliniams planiniams rodikliams pasiekti, kaip nurodyta 2 dalyje, valstybės narės atsižvelgia į reikšmingos žalos nedarymo principą ir minimalias apsaugos priemones, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852

   (1a)

  17 ir 18 straipsniuose, kartu atsižvelgdamos į Europos socialinių teisių ramstyje įtvirtintus principus. Komisija paskelbia gaires, kuriose nustato bendras taisykles ir metodikas šioje dalyje nustatytam tikslui pasiekti. Komisijai pagal 16 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant būtiniausius biologinės įvairovės stebėsenos įtraukimo į žemės stebėsenos sistemas kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Imdamosi priemonių savo nacionaliniams planiniams rodikliams pasiekti, kaip nurodyta 2 dalyje, valstybės narės atsižvelgia į reikšmingos žalos nedarymo principą ir minimalias apsaugos priemones, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852

   (1a)

  17 ir 18 straipsniuose, kartu atsižvelgdamos į Europos socialinių teisių ramstyje įtvirtintus principus. Komisija paskelbia gaires, kuriose nustato bendras taisykles ir metodikas šioje dalyje nustatytam tikslui pasiekti. Komisijai pagal 16 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant būtiniausius biologinės įvairovės stebėsenos įtraukimo į žemės stebėsenos sistemas kriterijus.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

„4a straipsnis

Finansinė parama ir teisinga pertvarka siekiant sustiprinti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmus LULUCF sektoriuje

Finansinė parama ir teisinga pertvarka siekiant sustiprinti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmus LULUCF sektoriuje

1.
     
  Ne vėliau kaip ... [keturi mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas visų esamų ES finansavimo priemonių, skirtų klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos LULUCF sektoriuje didinti, prieinamumas ir nuoseklumas, siekiant prisidėti prie 4 straipsnio 3 dalyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pagal 4 straipsnio 4a dalį. Toje ataskaitoje Komisija, kai taikytina, valstybėms narėms pateikia rekomendacijas, kaip pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 120 straipsnį reikia iš dalies keisti jų BŽŪP strateginius planus, kad žemės ir miškų savininkams ar valdytojams pagal 4 straipsnio 4a dalį būtų teikiama būtina ir specialiai pritaikyta finansinė parama, kad jie pasiektų pagal 4 straipsnio 3 dalį nustatytas siektinas reikšmes, pirmenybę teikiant ekosisteminių metodų skatinimui miškuose, žemės ūkio paskirties žemėje ir agrarinėje miškininkystėje. Tose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį užtikrinti, kad iš tokios finansinės paramos pašalinamas kiekis būtų pastovus, ir į riziką, kad tas pašalintas kiekis gali būti, atsitiktinai ar tyčia, paleistas į atmosferą bet kuriuo momentu.

2.
     
  Kai valstybės narės naudoja viešąsias pajamas, gautas iš ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Direktyvą 2003/87/EB, žemės ir miškų savininkų arba valdytojų priimtoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonėms, kuriomis siekiama pagal 4 straipsnio 4a dalį nustatytų tikslų, remti, pirmenybė teikiama ekosisteminių metodų skatinimui miškuose ir žemės ūkio paskirties žemėje. Projektai atrenkami remiantis objektyviais, moksliškai pagrįstais ir skaidriais bendrais kriterijais ir atlygiu už praktiką, kurios nauda klimatui ir aplinkai yra moksliškai įrodyta ir kuria yra užtikrinamas tvarus bei ilgalaikis anglies dioksido sekvestracijos dirvožemyje ir biomasėje padidėjimas, kartu užtikrinant papildomą naudą visuomenei.

3.
     
  Taikant 3 dalį, Komisija turėtų priimti gaires, kuriose būtų nustatyti bendri projektų atrankos kriterijai, grindžiami, be kita ko, esamomis Komisijos priimtomis gairėmis. Prieš priimdama šias gaires, Komisija konsultuojasi su Europos moksline patariamąja taryba klimato kaitos klausimais, nurodyta Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnyje, taip pat su pilietine visuomene ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

4.
     
  Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma moksliškai patikimo, tvaraus, patikimo ir nuolatinio anglies dioksido absorbavimo, be kita ko, taikant anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje didinančio ūkininkavimo praktiką, sertifikavimo reguliavimo sistema, kuria užtikrinamas aplinkosauginis naudingumas ir laikomasi biologinei įvairovei palankių ekologinių principų.

5.
     
  Ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo], o vėliau kas dvejus metus valstybės narės įvertina socialinį ir darbo poveikį, įskaitant poveikį lyčių lygybei ir darbo sąlygoms tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu, kurį šiame reglamente nustatyti įpareigojimai daro bet kurios iš 2 straipsnyje nurodytų žemės kategorijų ir sektorių atžvilgiu.“

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

5 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)

3b)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

1.   Kiekviena valstybė narė parengia ir veda apskaitą, kurioje tiksliai parodomas 2 straipsnyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis. Valstybės narės užtikrina, kad jų apskaita ir kiti pagal šį reglamentą pateikiami duomenys būtų tikslūs, išsamūs, nuoseklūs, palyginami ir skaidrūs. Valstybės narės išmetamą ŠESD kiekį nurodo pliuso ženklu (+), o absorbuotą ŠESD kiekį – minuso ženklu (–).

„1.   Kiekviena valstybė narė parengia ir veda apskaitą, kurioje tiksliai parodomas 2 straipsnyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis. Valstybės narės užtikrina, kad jų apskaita ir kiti pagal šį reglamentą pateikiami duomenys būtų tikslūs, išsamūs, nuoseklūs
  , viešai prieinami
  , palyginami ir skaidrūs. Valstybės narės išmetamą ŠESD kiekį nurodo pliuso ženklu (+), o absorbuotą ŠESD kiekį – minuso ženklu (–).“

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

5 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c) | 5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c)

3c)

5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   Valstybės narės į savo apskaitą kiekvienoje žemės apskaitos kategorijoje įtraukia visus anglies absorbentuose, išvardytuose I priedo B skirsnyje, esančių anglies sankaupų pasikeitimus. Valstybės narės gali nuspręsti į savo apskaitą neįtraukti anglies absorbentuose esančių anglies sankaupų pasikeitimų, jeigu anglies absorbentas nėra šaltinis. Tačiau ši galimybė neįtraukti anglies sankaupų pasikeitimų į apskaitą žemės apskaitos kategorijos atveju netaikoma antžeminės biomasės, negyvos medienos ir nukirsto medžio produktų iš tvarkomos miško žemės anglies sankaupoms.

„4.   Valstybės narės į savo apskaitą kiekvienoje žemės apskaitos kategorijoje įtraukia visus anglies absorbentuose, išvardytuose I priedo B skirsnyje, esančių anglies sankaupų pasikeitimus. Valstybės narės gali nuspręsti į savo apskaitą neįtraukti anglies absorbentuose esančių anglies sankaupų pasikeitimų, jeigu anglies absorbentas nėra šaltinis. Tačiau ši galimybė neįtraukti anglies sankaupų pasikeitimų į apskaitą žemės apskaitos kategorijos atveju netaikoma antžeminės biomasės,
  mineralinės ir organinės dirvožemio anglies,
  negyvos medienos ir nukirsto medžio produktų iš tvarkomos miško žemės anglies sankaupoms.“

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 d punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

5 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3d) | 5 straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d)

3d)

5 straipsnio 4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ne vėliau kaip per vienus metus nuo [šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija priima deleguotąjį aktą, kuriuo, remiantis įvertintais duomenimis, nustatoma Sąjungos pagrindinių kategorijų neliestų miškų ir sengirių, priklausančių tvarkomos miško žemės kategorijai, anglies sankaupų perkalibruota vertė.

Komisija naudoja duomenų rinkinius, pateiktus užbaigus arba šiuo metu vykdant mokslinių tyrimų projektus, susijusius su atitinkamais pirminių ir sengirių miškų tipais, ir naudoja kitas Sąjungos priemones miškų, kuriuose trūksta duomenų, projektams finansuoti. Prireikus šiam tikslui gali būti paskelbtas specialus kvietimas teikti paraiškas dėl programoje „Europos horizontas“ numatytų ES misijų, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos.“

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 e punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

5 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3e) | 5 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3e)

3e)

5 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„5a.
     
  Duomenų rinkimą turi dar labiau sustiprinti visoje Sąjungoje taikoma suderinta dirvožemio organinės anglies kiekio ir veiksnių, turinčių įtakos dirvožemio būklei ir jo anglies sankaupoms, kitimo stebėsena, atitinkamoms Europos Komisijos tarnyboms atliekant metinius LUCAS tyrimus (žemės dangos ir žemės naudojimo statistinis tyrimas).“

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktis

Reglamentas (ES) 2018/841

9 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Produktai, kuriuose saugomas anglies dioksidas;“ | Tvarūs
  produktai, kuriuose saugomas anglies dioksidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Produktai, kuriuose saugomas anglies dioksidas;“

Tvarūs
  produktai, kuriuose saugomas anglies dioksidas;

Tvarūs

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) 2018/841

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šio straipsnio 1 dalis ir V priedas iš dalies keičiami įtraukiant naujas produktų, kuriuose saugomas anglies dioksidas, kategorijas, įskaitant iš nukirsto medžio pagamintus produktus, turinčius anglies dioksido sekvestracijos poveikį,
  remiantis
  UNFCCC šalių konferencijos arba Šalių konferencijos, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo Šalių susirinkimas, priimtomis TKKK gairėmis ir užtikrinant aplinkosauginį naudingumą. | 2.   Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šio straipsnio 1 dalis ir V priedas iš dalies keičiami įtraukiant naujas produktų, kuriuose saugomas anglies dioksidas, kategorijas, įskaitant iš nukirsto medžio pagamintus produktus, turinčius anglies dioksido sekvestracijos poveikį,
  su sąlyga, kad naujoms kategorijoms taikomos metodikos yra moksliškai pagrįstos, skaidrios, patikrinamos, jomis išvengiama dvigubo skaičiavimo ir remiamasi
  UNFCCC šalių konferencijos arba Šalių konferencijos, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo Šalių susirinkimas, priimtomis TKKK gairėmis ir užtikrinant aplinkosauginį naudingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šio straipsnio 1 dalis ir V priedas iš dalies keičiami įtraukiant naujas produktų, kuriuose saugomas anglies dioksidas, kategorijas, įskaitant iš nukirsto medžio pagamintus produktus, turinčius anglies dioksido sekvestracijos poveikį,
  remiantis
  UNFCCC šalių konferencijos arba Šalių konferencijos, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo Šalių susirinkimas, priimtomis TKKK gairėmis ir užtikrinant aplinkosauginį naudingumą.

2.   Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šio straipsnio 1 dalis ir V priedas iš dalies keičiami įtraukiant naujas produktų, kuriuose saugomas anglies dioksidas, kategorijas, įskaitant iš nukirsto medžio pagamintus produktus, turinčius anglies dioksido sekvestracijos poveikį,
  su sąlyga, kad naujoms kategorijoms taikomos metodikos yra moksliškai pagrįstos, skaidrios, patikrinamos, jomis išvengiama dvigubo skaičiavimo ir remiamasi
  UNFCCC šalių konferencijos arba Šalių konferencijos, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo Šalių susirinkimas, priimtomis TKKK gairėmis ir užtikrinant aplinkosauginį naudingumą.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Per 6 mėnesius nuo teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Sąjungos anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo reguliavimo sistemos, grindžiamos moksliškai patikimais matavimo kokybės reikalavimais ir apskaitos taisyklėmis, stebėsenos standartais, ataskaitų teikimo protokolais ir tikrinimo priemonėmis, užtikrinant aplinkosauginį naudingumą ir vengiant neigiamo poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įsigaliojimo ir tais atvejais, kai JTBKKK šalių konferencijoje arba šalių konferencijoje, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, yra priimtos naujos IPCC gairės, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie galimą naudą ir kompromisus, susijusius su klimato kaitos švelninimu, prisitaikymu prie jos ir biologinės įvairovės apsauga, įtraukiant tvarius ilgaamžius biologinius anglies dioksido saugojimo produktus, kurie, remiantis gyvavimo ciklo vertinimu, turi grynąjį teigiamą anglies dioksido sekvestracijos poveikį, įskaitant poveikį žemės naudojimui ir žemės naudojimo keitimui, susijusį su didesniu derliaus nuėmimu, ir jei turimi duomenys yra moksliškai pagrįsti, skaidrūs ir patikrinami. Prie Komisijos ataskaitos prireikus gali būti pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų atitinkamai iš dalies pakeistas šis reglamentas, kartu užtikrinant aplinkosauginį naudingumą, vengiant dvigubo skaičiavimo ir užtikrinant, kad gamtos ištekliai būtų kuo ilgiau naudojami ir perdirbami bei paskirstomi vertingiausiems tikslams kiekviename etape. Komisija taip pat atsižvelgia į poreikį, kad anglies dioksido saugojimo produktų gyvavimo ciklas nedarytų didelės žalos kitiems aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje.“

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

11 straipsnio - 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | prieš 1 dalį įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

„-1.
     
  Jei Komisija nustato, kad valstybė narė dvejus metus iš eilės nesilaikė 4 straipsnio 3 dalyje nustatyto metinio planinio rodiklio, ji pateikia tai valstybei narei rekomendacijas, kuriose nurodomos tinkamos papildomos priemonės LULUCF sektoriuje šiai padėčiai ištaisyti. Komisija tokias rekomendacijas skelbia viešai. Komisija tai valstybei narei taip pat gali teikti papildomą techninę paramą.

Jei rekomendacijos pateikiamos pagal pirmą pastraipą, atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų gavimo dienos iš dalies pakeičia savo nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir ilgalaikę strategiją, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 15 straipsniuose, kad, atsižvelgdama į Komisijos priimtas rekomendacijas, priimtų papildomas tinkamas priemones. Šios priemonės turi būti tinkamai argumentuotos ir pagrįstos.

Jei rekomendacijos pateikiamos pagal pirmą pastraipą, atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo rekomendacijų gavimo dienos iš dalies pakeičia savo nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir ilgalaikę strategiją, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 3 ir 15 straipsniuose, kad, atsižvelgdama į Komisijos priimtas rekomendacijas, priimtų papildomas tinkamas priemones. Šios priemonės turi būti tinkamai argumentuotos ir pagrįstos.

Atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie persvarstytą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir ilgalaikę strategiją kartu su pareiškimu, kuriame nurodoma, kaip siūloma peržiūra padės ištaisyti metinių tikslų nesilaikymo problemą ir kaip buvo atsižvelgta į Komisijos rekomendacijas.

Atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie persvarstytą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir ilgalaikę strategiją kartu su pareiškimu, kuriame nurodoma, kaip siūloma peržiūra padės ištaisyti metinių tikslų nesilaikymo problemą ir kaip buvo atsižvelgta į Komisijos rekomendacijas.

Jei atitinkama valstybė narė neatsižvelgia į Komisijos rekomendacijas, Komisija apsvarsto galimybę imtis reikiamų priemonių pagal Sutarčių nuostatas.“;

Jei atitinkama valstybė narė neatsižvelgia į Komisijos rekomendacijas, Komisija apsvarsto galimybę imtis reikiamų priemonių pagal Sutarčių nuostatas.“;

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) 2018/841

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybė
  narė gali naudoti: | 1.   
  Nepažeisdama - 1 dalies reikalavimų, valstybė
  narė gali naudoti: |
| a) | 12 straipsnyje nurodytas bendro pobūdžio lankstumo priemones ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybė
  narė gali naudoti:

1.   
  Nepažeisdama - 1 dalies reikalavimų, valstybė
  narė gali naudoti:

a)

12 straipsnyje nurodytas bendro pobūdžio lankstumo priemones ir

| a) | 12 straipsnyje nurodytas bendro pobūdžio lankstumo priemones ir |
| --- | --- |

a)

12 straipsnyje nurodytas bendro pobūdžio lankstumo priemones ir

| b) | siekdama laikytis 4 straipsnyje
  nustatyto įsipareigojimo, 13
  ir 13
  b straipsniuose nurodytą
  tvarkomos miško žemės lankstumo
  priemonę
  . |
| --- | --- |

b)

siekdama laikytis 4 straipsnyje
  nustatyto įsipareigojimo, 13
  ir 13
  b straipsniuose nurodytą
  tvarkomos miško žemės lankstumo
  priemonę
  .

nustatyto įsipareigojimo, 13

b straipsniuose nurodytą

priemonę

| b) | siekdama laikytis 4 straipsnyje
  nustatytų įsipareigojimų
  ir
  tikslų,
  13
  straipsnyje nurodytos
  tvarkomos miško žemės lankstumo
  priemonės ir 13b straipsnyje nustatyto mechanizmo
  . |
| --- | --- |

b)

siekdama laikytis 4 straipsnyje
  nustatytų įsipareigojimų
  ir
  tikslų,
  13
  straipsnyje nurodytos
  tvarkomos miško žemės lankstumo
  priemonės ir 13b straipsnyje nustatyto mechanizmo
  .

nustatytų įsipareigojimų

tikslų,

straipsnyje nurodytos

priemonės ir 13b straipsnyje nustatyto mechanizmo

Suomija gali naudotis ne tik pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytomis lankstumo priemonėmis, bet ir papildomomis kompensacijomis pagal 13a straipsnį.“

Suomija gali naudotis ne tik pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytomis lankstumo priemonėmis, bet ir papildomomis kompensacijomis pagal 13a straipsnį.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 punkto b a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

11 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

2 dalis pakeičiama taip:

2 dalis pakeičiama taip:

2.   Jei valstybė narė nesilaiko Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1 dalies da punkte nustatytų stebėsenos reikalavimų, vyriausiasis administratorius, paskirtas pagal Direktyvos 2003/87/EB 20 straipsnį (toliau – vyriausiasis administratorius), tai valstybei narei laikinai uždraudžia perduoti
  arba rezervuoti
  kiekius pagal šio reglamento 12 straipsnio 2
  ir 3 dalis
  arba naudoti tvarkomos miško žemės lankstumo priemonę pagal šio reglamento 13 straipsnį.

„2.
     Jei valstybė narė nesilaiko Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1 dalies da punkte nustatytų stebėsenos reikalavimų, vyriausiasis administratorius, paskirtas pagal Direktyvos 2003/87/EB 20 straipsnį (toliau – vyriausiasis administratorius), tai valstybei narei laikinai uždraudžia perduoti kiekius pagal šio reglamento 12 straipsnio 2
  dalį
  arba naudoti tvarkomos miško žemės lankstumo priemonę pagal šio reglamento 13 straipsnį.“

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto -a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

12 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

2 dalis pakeičiama taip:

2.   Tiek, kiek valstybės narės
  bendra
  absorbuojamas ŠESD kiekis viršija bendrą
  išmetamą
  ŠESD kiekį
  , ir atėmus bet kokį kiekį, į kurį atsižvelgta pagal Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnį
  , ta valstybė narė likusį absorbuojamą ŠESD kiekį gali perduoti kitai valstybei narei. Į perduotą kiekį atsižvelgiama vertinant, kaip gaunančioji valstybė narė laikosi savo įsipareigojimo pagal šio reglamento 4 straipsnį.

„2.
     Tiek, kiek valstybės narės
  bendras
  absorbuojamas ŠESD kiekis viršija bendrą
  2021–2025 m. laikotarpiu valstybėje narėje išmestą
  ŠESD kiekį
  arba jei grynasis pašalinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija jos metinį tikslinį rodiklį, nustatytą 4 straipsnio 3 dalyje
  , ta valstybė narė likusį absorbuojamą ŠESD kiekį gali perduoti kitai valstybei narei
  , su sąlyga, kad priimančioji valstybė narė mokės įnašą, lygiavertį bent ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų uždarymo kainų, taikytų bendroje aukciono platformoje tais metais, kuriais taikomas perkėlimas, vidurkiui
  . Į perduotą kiekį atsižvelgiama vertinant, kaip gaunančioji valstybė narė laikosi savo įsipareigojimo
  ir tikslų
  pagal šio reglamento 4 straipsnį.“

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b papunktis

Reglamentas (ES) 2018/841

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   
  Pajamas
  , gautas atlikus perdavimą pagal 2 dalį, valstybės narės
  gali panaudoti kovai su klimato kaita Sąjungoje
  arba
  trečiosiose valstybėse
  ir informuoja Komisiją apie
  visus tokius
  veiksmus, kurių buvo imtasi. | 5.   
  Visas pajamas
  , gautas atlikus perdavimą pagal 2 dalį, valstybės narės
  naudoja klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonėms Sąjungos
  arba
  trečiųjų valstybių LULUCF sektoriuje, įskaitant ekosistemomis grindžiamus metodus, finansuoti, atsižvelgdamos į reikšmingos žalos nedarymo principą ir minimalias apsaugos priemones, nustatytas atitinkamai Reglamento (ES) 2020/852 17
  ir
  18 straipsniuose. Valstybės narės Reglamento (ES) 2018/1999 19 straipsnyje nurodytose ataskaitose
  informuoja Komisiją apie
  tokių pajamų panaudojimą ir
  veiksmus, kurių buvo imtasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Pajamas
  , gautas atlikus perdavimą pagal 2 dalį, valstybės narės
  gali panaudoti kovai su klimato kaita Sąjungoje
  arba
  trečiosiose valstybėse
  ir informuoja Komisiją apie
  visus tokius
  veiksmus, kurių buvo imtasi.

5.   
  Visas pajamas
  , gautas atlikus perdavimą pagal 2 dalį, valstybės narės
  naudoja klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonėms Sąjungos
  arba
  trečiųjų valstybių LULUCF sektoriuje, įskaitant ekosistemomis grindžiamus metodus, finansuoti, atsižvelgdamos į reikšmingos žalos nedarymo principą ir minimalias apsaugos priemones, nustatytas atitinkamai Reglamento (ES) 2020/852 17
  ir
  18 straipsniuose. Valstybės narės Reglamento (ES) 2018/1999 19 straipsnyje nurodytose ataskaitose
  informuoja Komisiją apie
  tokių pajamų panaudojimą ir
  veiksmus, kurių buvo imtasi.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Tvarkomos miško žemės lankstumo priemonė | Tvarkomos miško žemės lankstumo priemonė |
| 1.   Jeigu per 2021–2025 m. laikotarpį valstybės narės bendras išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose, [apskaitomose pagal šį reglamentą], ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje nustatyta tvarkomos miško žemės lankstumo priemone siekdama laikytis 4 straipsnio 1 dalies. | 1.   Jeigu per 2021–2025 m. laikotarpį valstybės narės bendras išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose, [apskaitomose pagal šį reglamentą], ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje nustatyta tvarkomos miško žemės lankstumo priemone siekdama laikytis 4 straipsnio 1 dalies. |
| 2.   Jeigu 2021–2025 m. laikotarpiu atlikus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius, atitinkama valstybė narė turi teisę kompensuoti šį apskaičiuotą išmetamą ŠESD kiekį, jeigu tenkinamos šios sąlygos: | 2.   Jeigu 2021–2025 m. laikotarpiu atlikus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius, atitinkama valstybė narė turi teisę kompensuoti šį apskaičiuotą išmetamą ŠESD kiekį, jeigu tenkinamos šios sąlygos: |
| a) | ta valstybė narė į savo strategiją, pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 15 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Tvarkomos miško žemės lankstumo priemonė

Tvarkomos miško žemės lankstumo priemonė

1.   Jeigu per 2021–2025 m. laikotarpį valstybės narės bendras išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose, [apskaitomose pagal šį reglamentą], ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje nustatyta tvarkomos miško žemės lankstumo priemone siekdama laikytis 4 straipsnio 1 dalies.

1.   Jeigu per 2021–2025 m. laikotarpį valstybės narės bendras išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose, [apskaitomose pagal šį reglamentą], ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje nustatyta tvarkomos miško žemės lankstumo priemone siekdama laikytis 4 straipsnio 1 dalies.

2.   Jeigu 2021–2025 m. laikotarpiu atlikus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius, atitinkama valstybė narė turi teisę kompensuoti šį apskaičiuotą išmetamą ŠESD kiekį, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

2.   Jeigu 2021–2025 m. laikotarpiu atlikus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius, atitinkama valstybė narė turi teisę kompensuoti šį apskaičiuotą išmetamą ŠESD kiekį, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

a)

ta valstybė narė į savo strategiją, pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 15 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai, ir

| a) | ta valstybė narė į savo strategiją, pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 15 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai
  tokiu būdu
  ,
  kuriuo būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo
  ir
  mažinamas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių,
  ir |
| --- | --- |

a)

ta valstybė narė į savo strategiją, pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 15 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai
  tokiu būdu
  ,
  kuriuo būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo
  ir
  mažinamas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių,
  ir

tokiu būdu

kuriuo būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo

mažinamas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių,

| aa) | valstybė narė laikosi Tarybos direktyvos 92/43/EEB

   (*)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB

   (**)

  , ir |
| --- | --- |

aa)

aa)

valstybė narė laikosi Tarybos direktyvos 92/43/EEB

   (*)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB

   (**)

  , ir

valstybė narė laikosi Tarybos direktyvos 92/43/EEB

*

ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB

**

, ir

| b) | 2021–2025 m. laikotarpiu bendras išmetamųjų teršalų kiekis Sąjungoje neviršija bendro absorbuojamo kiekio šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose. |
| --- | --- |

b)

2021–2025 m. laikotarpiu bendras išmetamųjų teršalų kiekis Sąjungoje neviršija bendro absorbuojamo kiekio šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose.

| b) | 2021–2025 m. laikotarpiu bendras išmetamųjų teršalų kiekis Sąjungoje neviršija bendro absorbuojamo kiekio šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose. |
| --- | --- |

b)

2021–2025 m. laikotarpiu bendras išmetamųjų teršalų kiekis Sąjungoje neviršija bendro absorbuojamo kiekio šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytose žemės apskaitos kategorijose.

Vertindama, ar bendras Sąjungoje išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį, kaip nurodyta pirmos pastraipos b punkte, Komisija užtikrina, kad valstybės narės vengtų dvigubos apskaitos, visų pirma, kai taikomos lankstumo priemonės, nustatytos šio reglamento 12 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalyje arba 9 straipsnio 2 dalyje.

Vertindama, ar bendras Sąjungoje išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį, kaip nurodyta pirmos pastraipos b punkte, Komisija užtikrina, kad valstybės narės vengtų dvigubos apskaitos, visų pirma, kai taikomos lankstumo priemonės, nustatytos šio reglamento 12 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalyje arba 9 straipsnio 2 dalyje.

3.   2 dalyje nurodyta kompensacija gali apimti tik absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į valstybės narės miškų atskaitos lygį, ir negali viršyti 50 % VII priede nustatytos didžiausios kompensacijos atitinkamai valstybei narei sumos už laikotarpį nuo 2021 m. iki 2025 m.

3.   2 dalyje nurodyta kompensacija gali apimti tik absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į valstybės narės miškų atskaitos lygį, ir negali viršyti 50 % VII priede nustatytos didžiausios kompensacijos atitinkamai valstybei narei sumos už laikotarpį nuo 2021 m. iki 2025 m.

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai natūralių trikdžių poveikio, apskaičiuoto pagal VI priedą, įrodymus, kad galėtų gauti kompensaciją už likusius absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į jų miškų atskaitos lygį, neviršijant visos VII priede nustatytos kitų valstybių narių nepanaudotos kompensacijos sumos už laikotarpį nuo 2021 m. iki 2025 m. Jei kompensacijos reikalavimas viršija turimą nepanaudotos kompensacijos sumą, kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.“;

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai natūralių trikdžių poveikio, apskaičiuoto pagal VI priedą, įrodymus
  ir priemones, kurių jos planuoja imtis, kad ateityje užkirstų kelią panašiam poveikiui arba jį sušvelnintų
  , kad galėtų gauti kompensaciją už likusius absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į jų miškų atskaitos lygį, neviršijant visos VII priede nustatytos kitų valstybių narių nepanaudotos kompensacijos sumos už laikotarpį nuo 2021 m. iki 2025 m. Jei kompensacijos reikalavimas viršija turimą nepanaudotos kompensacijos sumą, kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.“;
  Komisija viešai skelbia valstybių narių pateiktus įrodymus.“;

Pakeitimai 94 ir 98

Pakeitimai 94 ir 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

13 b straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13b straipsnis | 13b straipsnis |
| 2026–2030 m. laikotarpiu taikomas
  žemės naudojimo lankstumo
  mechanizmas | Natūralių trikdžių mechanizmas
  2026–2030 m. laikotarpiu |
| 1.   Sąjungos registre, sukurtame pagal Reglamento (ES) 2018/1999 40 straipsnį, sukuriamas
  žemės naudojimo lankstumo
  mechanizmas, atitinkantis iki 178 mln. CO2 ekvivalento tonų kiekį, su sąlyga, kad 4 straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas yra pasiektas.
  Lankstumo
  mechanizmu galima naudotis kartu su 12 straipsnyje nustatytomis lankstumo priemonėmis. | 1.   Sąjungos registre, sukurtame pagal Reglamento (ES) 2018/1999 40 straipsnį,
  nustatomas
  mechanizmas, atitinkantis iki 178 mln. CO2 ekvivalento tonų kiekį,
  siekiant atsižvelgti į natūralių trikdžių poveikį, jeigu tų trikdžių nebuvo galima prognozuoti ar išvengti, visų pirma įgyvendinant prisitaikymo priemones,
  su sąlyga, kad pasiektas 4 straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas
  . Mechanizmas prieinamas greta
  12 straipsnyje
  nustatytų lankstumo priemonių. |
| 2.   Jeigu
  per
  2026–2030 m. 
  laikotarpį
  skirtumas tarp metinės valstybės narės teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir atitinkamo tikslo yra teigiamas,
  apskaitomas
  ir
  nurodytas ataskaitoje pagal šį reglamentą
  , ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje
  nustatyta lankstumo priemone
  , kad pasiektų savo tikslą, nustatytą pagal 4 straipsnio 2 dalį. | 2.   
  Jei
  2026–2030 m. 
  laikotarpiu
  skirtumas tarp valstybės narės teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas metinės sumos ir atitinkamo tikslo yra teigiamas,
  apskaitytas
  ir
  už jį atsiskaityta vadovaujantis šiuo reglamentu,
  ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje
  nustatytu mechanizmu,
  kad pasiektų savo tikslą, nustatytą pagal 4 straipsnio 2 dalį. |
| 3.   Jeigu 2026–2030 m. laikotarpiu atlikus 2 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius,
  atitinkama
  valstybė narė
  turi teisę kompensuoti išmetamo ŠESD kiekio perviršį
  ,
  jeigu
  tenkinamos
  toliau nurodytos
  sąlygos: | 3.   Jei 2026–2030 m. laikotarpiu – atlikus 2 dalyje nurodytą skaičiavimą – gaunamas teigiamas
  rezultatas,
  valstybė narė
  gali naudoti šiame straipsnyje nustatytą mechanizmą su sąlyga, kad
  tenkinamos
  šios
  sąlygos: |
| | -a) | valstybė narė pateikė Komisijai pakankamai įrodymų, kad teigiamas rezultatas yra tiesiogiai susijęs su natūralių trikdžių poveikiu, apskaičiuotu pagal VI priedą. Komisija viešai paskelbia valstybių narių pateiktus įrodymus ir gali atmesti valstybės narės pateiktus įrodymus, jei, patikrinusi gautą tos valstybės narės informaciją, laikosi nuomonės, kad jie nepakankamai pagrįsti arba neproporcingi, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13b straipsnis

13b straipsnis

2026–2030 m. laikotarpiu taikomas
  žemės naudojimo lankstumo
  mechanizmas

žemės naudojimo lankstumo

Natūralių trikdžių mechanizmas
  2026–2030 m. laikotarpiu

Natūralių trikdžių mechanizmas

1.   Sąjungos registre, sukurtame pagal Reglamento (ES) 2018/1999 40 straipsnį, sukuriamas
  žemės naudojimo lankstumo
  mechanizmas, atitinkantis iki 178 mln. CO2 ekvivalento tonų kiekį, su sąlyga, kad 4 straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas yra pasiektas.
  Lankstumo
  mechanizmu galima naudotis kartu su 12 straipsnyje nustatytomis lankstumo priemonėmis.

1.   Sąjungos registre, sukurtame pagal Reglamento (ES) 2018/1999 40 straipsnį,
  nustatomas
  mechanizmas, atitinkantis iki 178 mln. CO2 ekvivalento tonų kiekį,
  siekiant atsižvelgti į natūralių trikdžių poveikį, jeigu tų trikdžių nebuvo galima prognozuoti ar išvengti, visų pirma įgyvendinant prisitaikymo priemones,
  su sąlyga, kad pasiektas 4 straipsnio 2 dalyje nurodytas Sąjungos tikslas
  . Mechanizmas prieinamas greta
  12 straipsnyje
  nustatytų lankstumo priemonių.

2.   Jeigu
  per
  2026–2030 m. 
  laikotarpį
  skirtumas tarp metinės valstybės narės teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir atitinkamo tikslo yra teigiamas,
  apskaitomas
  ir
  nurodytas ataskaitoje pagal šį reglamentą
  , ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje
  nustatyta lankstumo priemone
  , kad pasiektų savo tikslą, nustatytą pagal 4 straipsnio 2 dalį.

2.   
  Jei
  2026–2030 m. 
  laikotarpiu
  skirtumas tarp valstybės narės teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas metinės sumos ir atitinkamo tikslo yra teigiamas,
  apskaitytas
  ir
  už jį atsiskaityta vadovaujantis šiuo reglamentu,
  ta valstybė narė gali pasinaudoti šiame straipsnyje
  nustatytu mechanizmu,
  kad pasiektų savo tikslą, nustatytą pagal 4 straipsnio 2 dalį.

3.   Jeigu 2026–2030 m. laikotarpiu atlikus 2 dalyje nurodytą skaičiavimą gaunamas teigiamas skaičius,
  atitinkama
  valstybė narė
  turi teisę kompensuoti išmetamo ŠESD kiekio perviršį
  ,
  jeigu
  tenkinamos
  toliau nurodytos
  sąlygos:

3.   Jei 2026–2030 m. laikotarpiu – atlikus 2 dalyje nurodytą skaičiavimą – gaunamas teigiamas
  rezultatas,
  valstybė narė
  gali naudoti šiame straipsnyje nustatytą mechanizmą su sąlyga, kad
  tenkinamos
  šios
  sąlygos:

-a)

-a)

valstybė narė pateikė Komisijai pakankamai įrodymų, kad teigiamas rezultatas yra tiesiogiai susijęs su natūralių trikdžių poveikiu, apskaičiuotu pagal VI priedą. Komisija viešai paskelbia valstybių narių pateiktus įrodymus ir gali atmesti valstybės narės pateiktus įrodymus, jei, patikrinusi gautą tos valstybės narės informaciją, laikosi nuomonės, kad jie nepakankamai pagrįsti arba neproporcingi, ir

| a) | valstybė narė
  į savo atnaujintą
  integruotą nacionalinį energetikos ir klimato
  srities veiksmų
  planą
  , pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias
  priemones, kuriomis siekiama
  užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai
  ir
  sumažintas
  žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių; |
| --- | --- |

a)

valstybė narė
  į savo atnaujintą
  integruotą nacionalinį energetikos ir klimato
  srities veiksmų
  planą
  , pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias
  priemones, kuriomis siekiama
  užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai
  ir
  sumažintas
  žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių;

į savo atnaujintą

srities veiksmų

, pateiktą pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė vykdomas arba suplanuotas konkrečias

užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai

sumažintas

| a) | valstybė narė
  veiksmingai peržiūrėjo savo
  integruotą nacionalinį energetikos ir klimato
  politikos
  planą
  ir ilgalaikę strategiją pagal 11 straipsnio - 1 dalį bei priėmė naujas
  priemones, kuriomis siekiama
  pagerinti visus
  žemės
  absorbentus ir kaupiklius
  t
  aip, kad būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo ir mažinamas
  žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių
  ir klimato kainos poveikio, ir |
| --- | --- |

a)

valstybė narė
  veiksmingai peržiūrėjo savo
  integruotą nacionalinį energetikos ir klimato
  politikos
  planą
  ir ilgalaikę strategiją pagal 11 straipsnio - 1 dalį bei priėmė naujas
  priemones, kuriomis siekiama
  pagerinti visus
  žemės
  absorbentus ir kaupiklius
  t
  aip, kad būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo ir mažinamas
  žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių
  ir klimato kainos poveikio, ir

veiksmingai peržiūrėjo savo

politikos

ir ilgalaikę strategiją pagal 11 straipsnio - 1 dalį bei priėmė naujas

pagerinti visus

absorbentus ir kaupiklius

aip, kad būtų prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo ir mažinamas

ir klimato kainos poveikio, ir

| b) | valstybė narė išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį arba Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

valstybė narė išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį arba Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį;

| b) | valstybė narė išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį arba Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį ir |
| --- | --- |

b)

valstybė narė išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį arba Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį ir

| ba) | valstybė narė laikosi direktyvų 92/43/EEB ir 2009/147/EB bei |
| --- | --- |

ba)

ba)

valstybė narė laikosi direktyvų 92/43/EEB ir 2009/147/EB bei

valstybė narė laikosi direktyvų 92/43/EEB ir 2009/147/EB bei

| c) | per 2026–2030 m. laikotarpį skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos
  ir Sąjungos tikslo [310 mln. CO

  2

  ekvivalento tonų atitinkančio grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio]
  yra neigiamas. |
| --- | --- |

c)

per 2026–2030 m. laikotarpį skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos
  ir Sąjungos tikslo [310 mln. CO

  2

  ekvivalento tonų atitinkančio grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio]
  yra neigiamas.

ir Sąjungos tikslo [310 mln. CO

2

ekvivalento tonų atitinkančio grynojo absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio]

| c) | 2026–2030 m. 
  laikotarpiu
  skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir Sąjungos tikslo
  , nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį,
  yra neigiamas. |
| --- | --- |

c)

2026–2030 m. 
  laikotarpiu
  skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir Sąjungos tikslo
  , nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį,
  yra neigiamas.

laikotarpiu

, nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį,

Vertindama, ar bendras Sąjungoje išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį, kaip nurodyta pirmos pastraipos c punkte, Komisija nustato, ar, remiantis natūralių trikdžių poveikiu ir taikant valstybių narių pagal šio straipsnio 5 dalį pateiktą informaciją, įtraukti 20 % grynojo absorbuojamo kiekio, kurio valstybės narės nerezervavo per 2021–2025 m. laikotarpį. Atlikdama šį vertinimą Komisija taip pat užtikrina, kad valstybės narės vengtų dvigubos apskaitos, visų pirma, kai taikomos lankstumo priemonės, nustatytos šio reglamento 12 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalyje.

Vertindama, ar bendras Sąjungoje išmetamas ŠESD kiekis viršija bendrą absorbuojamą ŠESD kiekį, kaip nurodyta pirmos pastraipos c punkte, Komisija nustato, ar, remiantis natūralių trikdžių poveikiu ir taikant valstybių narių pagal šio straipsnio 5 dalį pateiktą informaciją, įtraukti 20 proc. grynojo absorbuojamo kiekio, kurio valstybės narės nerezervavo 2021–2025 m. laikotarpiu. Atlikdama šį vertinimą Komisija taip pat užtikrina, kad valstybės narės vengtų dvigubos apskaitos, visų pirma, kai taikomos lankstumo priemonės, nustatytos šio reglamento 12 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalyje.

4.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodyta kompensacijos suma gali apimti tik absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į šio reglamento IIa priede nurodytą valstybės narės tikslą, ir negali viršyti 50 % VII priede nustatytos didžiausios kompensacijos atitinkamai valstybei narei sumos už laikotarpį nuo 2026 m. iki 2030 m.

4.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodyta kompensacijos suma gali apimti tik absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į šio reglamento IIa priede nurodytą valstybės narės tikslą, ir negali viršyti 50 proc. VII priede nustatytos didžiausios kompensacijos atitinkamai valstybei narei sumos už laikotarpį nuo 2026 m. iki 2030 m.

5.   
  Valstybės narės pateikia Komisijai natūralių trikdžių poveikio, apskaičiuoto pagal VI priedą, įrodymus, kad galėtų gauti kompensaciją už likusius absorbentus, apskaitomus kaip išmestas ŠESD kiekis ir įskaičiuojamus į šio reglamento IIa priede nurodytą valstybės narės tikslą, neviršijant visos VII priede nustatytos kitų valstybių narių nepanaudotos kompensacijos sumos už laikotarpį nuo 2026 m. iki 2030 m.
  Jei
  kompensacijos reikalavimas
  viršija
  turimą nepanaudotos kompensacijos sumą
  , kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.

5.   Jei
  prašyme nurodyta kompensaciją
  viršija
  178 mln. CO2 ekvivalento tonų
  sumą
  , kurią galima skirti taikant mechanizmą,
  kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.

5a.
     
  Valstybės narės, atsižvelgusios į šio straipsnio 3 dalį, turi teisę kompensuoti grynuosius absorbentus arba absorbentus, kurie apskaitomi kaip išmetamas ŠESD kiekis, atsižvelgiant į 4 straipsnio 2 dalyje toms valstybėms narėms nustatytus 2026–2030 m. laikotarpio tikslus, neviršijant didžiausio 50 mln. anglies dioksido ekvivalento tonų kiekio visai Sąjungai, nustatyto VII priede 2021–2025 m. laikotarpiui, jei tos valstybės narės:

| a) | išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį, Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį ir šio straipsnio 3 dalį ir |
| --- | --- |

a)

a)

išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį, Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį ir šio straipsnio 3 dalį ir

išnaudojo visas kitas lankstumo priemones pagal šio reglamento 12 straipsnį, Reglamento (ES) 2018/842 7 straipsnio 1 dalį ir šio straipsnio 3 dalį ir

| b) | pateikė Komisijai pakankamai įrodymų dėl klimato kaitos sukeltų ekosistemų trikdžių, dėl kurių per didelis ŠESD kiekis susidaro arba grynasis absorbuojamas ŠESD kiekis sumažėja būdu, kurio jos negali kontroliuoti ir negalėjo prognozuoti ar išvengti, visų pirma įgyvendinant pakankamas prisitaikymo priemones, kad būtų užtikrintas paveiktos teritorijos atsparumas klimato kaitai, poveikio. Komisija viešai paskelbia valstybių narių pateiktus įrodymus ir gali atmesti valstybės narės pateiktus įrodymus, jei, patikrinusi gautą tos valstybės narės informaciją, laikosi nuomonės, kad jie nepakankamai pagrįsti arba neproporcingi, ir |
| --- | --- |

b)

b)

pateikė Komisijai pakankamai įrodymų dėl klimato kaitos sukeltų ekosistemų trikdžių, dėl kurių per didelis ŠESD kiekis susidaro arba grynasis absorbuojamas ŠESD kiekis sumažėja būdu, kurio jos negali kontroliuoti ir negalėjo prognozuoti ar išvengti, visų pirma įgyvendinant pakankamas prisitaikymo priemones, kad būtų užtikrintas paveiktos teritorijos atsparumas klimato kaitai, poveikio. Komisija viešai paskelbia valstybių narių pateiktus įrodymus ir gali atmesti valstybės narės pateiktus įrodymus, jei, patikrinusi gautą tos valstybės narės informaciją, laikosi nuomonės, kad jie nepakankamai pagrįsti arba neproporcingi, ir

pateikė Komisijai pakankamai įrodymų dėl klimato kaitos sukeltų ekosistemų trikdžių, dėl kurių per didelis ŠESD kiekis susidaro arba grynasis absorbuojamas ŠESD kiekis sumažėja būdu, kurio jos negali kontroliuoti ir negalėjo prognozuoti ar išvengti, visų pirma įgyvendinant pakankamas prisitaikymo priemones, kad būtų užtikrintas paveiktos teritorijos atsparumas klimato kaitai, poveikio. Komisija viešai paskelbia valstybių narių pateiktus įrodymus ir gali atmesti valstybės narės pateiktus įrodymus, jei, patikrinusi gautą tos valstybės narės informaciją, laikosi nuomonės, kad jie nepakankamai pagrįsti arba neproporcingi, ir

| c) | į savo naujausius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato politikos planus, pateiktus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai ir sumažintas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių, kuriuos lemia klimato kaita, |
| --- | --- |

c)

c)

į savo naujausius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato politikos planus, pateiktus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai ir sumažintas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių, kuriuos lemia klimato kaita,

į savo naujausius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato politikos planus, pateiktus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, įtraukė konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti visi žemės absorbentai ir kaupikliai ir sumažintas žemės pažeidžiamumas dėl natūralių trikdžių, kuriuos lemia klimato kaita,

| d) | 2026–2030 m. laikotarpiu skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir Sąjungos tikslo, nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį, yra neigiamas. |
| --- | --- |

d)

d)

2026–2030 m. laikotarpiu skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir Sąjungos tikslo, nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį, yra neigiamas.

2026–2030 m. laikotarpiu skirtumas tarp metinės viso Sąjungos teritorijoje išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pagal visas 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose nurodytas žemės ataskaitų teikimo kategorijas sumos ir Sąjungos tikslo, nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, išnaudojus visas kitas lankstumo priemones pagal 12 straipsnį, yra neigiamas.

Jei prašyme nurodyta kompensaciją viršija turimą maksimalios kompensacijos sumą, kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.

Jei prašyme nurodyta kompensaciją viršija turimą maksimalios kompensacijos sumą, kompensacija proporcingai paskirstoma atitinkamoms valstybėms narėms.

5b.
     
  Ne vėliau kaip ... [6 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija pagal 16 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą nuostatomis, kuriomis patvirtinama 5a dalies b punkte nurodyta klimato kaitos sukeltų ekosistemų trikdžių poveikio vertinimo metodika.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 c straipsnis | 13 c straipsnis |
| Tikslų valdymas | Tikslų valdymas |
| Jei 2032 m. 
  peržiūrėtas valstybės narės išmetamų ir absorbuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija tos valstybės narės metinius tikslus
  kuriais nors konkrečiais 2026–2030 m. laikotarpio metais
  , atsižvelgiant į lankstumo priemones, naudojamas pagal 12
  ir
  13b straipsnius
  , taikoma ši priemonė: | Jei
  Komisija,
  2032 m. 
  pagal 14 straipsnio 2 dalį atlikusi išsamią peržiūrą nustato, kad
  kuriais nors konkrečiais 2026–2030 m. laikotarpio metais
  pagal 4 straipsnį nustatyti valstybės narės tikslai
  ir
  įsipareigojimai neįvykdyti
  , taikoma ši priemonė: |
| prie kitų metų valstybės narės ataskaitoje nurodyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, laikantis pagal 15 straipsnį priimtų priemonių, pridedamas CO2 ekvivalento tonomis išreikštas grynojo išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perviršis, padaugintas iš koeficiento 1,08 . | prie kitų metų valstybės narės ataskaitoje nurodyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  toms žemės kategorijoms
  , laikantis pagal 15 straipsnį priimtų priemonių, pridedamas CO2 ekvivalento tonomis išreikštas grynojo išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perviršis, padaugintas iš koeficiento 1,08 . |
| | Jei Komisija nustato, kad valstybės narės nesilaiko šiame reglamente išdėstytų nuostatų, ji imasi reikiamų priemonių pagal Sutartis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 c straipsnis

13 c straipsnis

Tikslų valdymas

Tikslų valdymas

Jei 2032 m. 
  peržiūrėtas valstybės narės išmetamų ir absorbuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija tos valstybės narės metinius tikslus
  kuriais nors konkrečiais 2026–2030 m. laikotarpio metais
  , atsižvelgiant į lankstumo priemones, naudojamas pagal 12
  ir
  13b straipsnius
  , taikoma ši priemonė:

peržiūrėtas valstybės narės išmetamų ir absorbuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis viršija tos valstybės narės metinius tikslus

, atsižvelgiant į lankstumo priemones, naudojamas pagal 12

13b straipsnius

Jei
  Komisija,
  2032 m. 
  pagal 14 straipsnio 2 dalį atlikusi išsamią peržiūrą nustato, kad
  kuriais nors konkrečiais 2026–2030 m. laikotarpio metais
  pagal 4 straipsnį nustatyti valstybės narės tikslai
  ir
  įsipareigojimai neįvykdyti
  , taikoma ši priemonė:

Komisija,

pagal 14 straipsnio 2 dalį atlikusi išsamią peržiūrą nustato, kad

pagal 4 straipsnį nustatyti valstybės narės tikslai

įsipareigojimai neįvykdyti

prie kitų metų valstybės narės ataskaitoje nurodyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, laikantis pagal 15 straipsnį priimtų priemonių, pridedamas CO2 ekvivalento tonomis išreikštas grynojo išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perviršis, padaugintas iš koeficiento 1,08 .

2

prie kitų metų valstybės narės ataskaitoje nurodyto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  toms žemės kategorijoms
  , laikantis pagal 15 straipsnį priimtų priemonių, pridedamas CO2 ekvivalento tonomis išreikštas grynojo išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perviršis, padaugintas iš koeficiento 1,08 .

toms žemės kategorijoms

2

Jei Komisija nustato, kad valstybės narės nesilaiko šiame reglamente išdėstytų nuostatų, ji imasi reikiamų priemonių pagal Sutartis.

Jei Komisija nustato, kad valstybės narės nesilaiko šiame reglamente išdėstytų nuostatų, ji imasi reikiamų priemonių pagal Sutartis.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 14 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 14 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

13 d straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14a)

14a)

įterpiamas šis straipsnis:

„13d straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Jei valstybė narė nusprendžia viešiesiems ar privatiesiems subjektams leisti naudoti LULUCF sektoriaus anglies dioksido kreditus kompensavimui, be kita ko, pagal Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio 2 arba 4 dalį, perkeltas arba panaudotas absorbuojamas ŠESD kiekis į tos valstybės narės metinius tikslus, nustatytus šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, neįskaičiuojamas.“

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 15 punktas

1 straipsnio 1 dalies 15 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2025 m. – ne vėliau kaip 2027 m. kovo 15 d. ir laikotarpiu nuo 2026 m. iki 2030 m. – ne vėliau kaip 2032 m. kovo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai atitikties ataskaitą, kurioje, naudojant šiame reglamente nustatytas apskaitos taisykles, pagal kiekvieną 2 straipsnio 1 dalies a–f punktuose (2021–2025 m. laikotarpiu) ir 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose (2026–2030 m. laikotarpiu) nurodytą žemės apskaitos kategoriją nurodomas atitinkamo laikotarpio bendro išmesto ir bendro absorbuoto ŠESD kiekio balansas. | „1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2025 m. – ne vėliau kaip 2027 m. kovo 15 d. ir laikotarpiu nuo 2026 m. iki 2030 m. – ne vėliau kaip 2032 m. kovo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai atitikties ataskaitą, kurioje, naudojant šiame reglamente nustatytas apskaitos taisykles, pagal kiekvieną 2 straipsnio 1 dalies a–f punktuose (2021–2025 m. laikotarpiu) ir 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose (2026–2030 m. laikotarpiu) nurodytą žemės apskaitos kategoriją nurodomas atitinkamo laikotarpio bendro išmesto ir bendro absorbuoto ŠESD kiekio balansas. |
| Atitikties ataskaitoje įvertinama: | Atitikties ataskaitoje įvertinama: |
| a) | politika ir priemonės, susijusios su kompromisais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2025 m. – ne vėliau kaip 2027 m. kovo 15 d. ir laikotarpiu nuo 2026 m. iki 2030 m. – ne vėliau kaip 2032 m. kovo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai atitikties ataskaitą, kurioje, naudojant šiame reglamente nustatytas apskaitos taisykles, pagal kiekvieną 2 straipsnio 1 dalies a–f punktuose (2021–2025 m. laikotarpiu) ir 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose (2026–2030 m. laikotarpiu) nurodytą žemės apskaitos kategoriją nurodomas atitinkamo laikotarpio bendro išmesto ir bendro absorbuoto ŠESD kiekio balansas.

„1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2025 m. – ne vėliau kaip 2027 m. kovo 15 d. ir laikotarpiu nuo 2026 m. iki 2030 m. – ne vėliau kaip 2032 m. kovo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai atitikties ataskaitą, kurioje, naudojant šiame reglamente nustatytas apskaitos taisykles, pagal kiekvieną 2 straipsnio 1 dalies a–f punktuose (2021–2025 m. laikotarpiu) ir 2 straipsnio 2 dalies a–j punktuose (2026–2030 m. laikotarpiu) nurodytą žemės apskaitos kategoriją nurodomas atitinkamo laikotarpio bendro išmesto ir bendro absorbuoto ŠESD kiekio balansas.

Atitikties ataskaitoje įvertinama:

Atitikties ataskaitoje įvertinama:

a)

politika ir priemonės, susijusios su kompromisais;

| a) | politika ir priemonės, susijusios su
  galimais
  kompromisais
  su kitais Sąjungos aplinkosaugos tikslais ir strategijomis, pavyzdžiui, nustatytais 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje ir ES biologinės įvairovės ir bioekonomikos strategijose
  ; |
| --- | --- |

a)

politika ir priemonės, susijusios su
  galimais
  kompromisais
  su kitais Sąjungos aplinkosaugos tikslais ir strategijomis, pavyzdžiui, nustatytais 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje ir ES biologinės įvairovės ir bioekonomikos strategijose
  ;

galimais

su kitais Sąjungos aplinkosaugos tikslais ir strategijomis, pavyzdžiui, nustatytais 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje ir ES biologinės įvairovės ir bioekonomikos strategijose

| aa) | priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, siekdamos laikytis 4 straipsnio 4a dalies; |
| --- | --- |

aa)

aa)

priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, siekdamos laikytis 4 straipsnio 4a dalies;

priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, siekdamos laikytis 4 straipsnio 4a dalies;

| b) | klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sinergija; |
| --- | --- |

b)

klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sinergija;

| b) | klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos
  sinergija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis siekiama sumažinti žemės pažeidžiamumą dėl natūralių trikdžių ir klimato
  ; |
| --- | --- |

b)

klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos
  sinergija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis siekiama sumažinti žemės pažeidžiamumą dėl natūralių trikdžių ir klimato
  ;

sinergija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis siekiama sumažinti žemės pažeidžiamumą dėl natūralių trikdžių ir klimato

| c) | klimato kaitos švelninimo ir biologinės įvairovės sinergija. |
| --- | --- |

c)

klimato kaitos švelninimo ir biologinės įvairovės sinergija.

| c) | klimato kaitos švelninimo ir biologinės įvairovės sinergija. |
| --- | --- |

c)

klimato kaitos švelninimo ir biologinės įvairovės sinergija.

Tokioje ataskaitoje, kai taikoma, pateikiama išsami informacija apie ketinimą naudotis 11 straipsnyje nurodytomis lankstumo priemonėmis ir susijusiais kiekiais arba apie tokių lankstumo priemonių ir susijusių kiekių naudojimą.“;

Tokioje ataskaitoje, kai taikoma, pateikiama išsami informacija apie ketinimą naudotis 11 straipsnyje nurodytomis lankstumo priemonėmis ir susijusiais kiekiais arba apie tokių lankstumo priemonių ir susijusių kiekių naudojimą.
  Ataskaitos paskelbiamos viešai lengvai prieinama forma.

Ataskaitos paskelbiamos viešai lengvai prieinama forma.

Atitikties ataskaita grindžiama metiniais duomenų rinkiniais, įskaitant informaciją, gautą iš dirvožemio stebėsenos sistemų, pavyzdžiui, LUCAS tyrimą, naudojant ne mažesnio kaip 30 cm gylio mėginius ir įskaitant visus svarbius parametrus, darančius poveikį dirvožemio potencialui sekvestruoti anglį.“

Atitikties ataskaita grindžiama metiniais duomenų rinkiniais, įskaitant informaciją, gautą iš dirvožemio stebėsenos sistemų, pavyzdžiui, LUCAS tyrimą, naudojant ne mažesnio kaip 30 cm gylio mėginius ir įskaitant visus svarbius parametrus, darančius poveikį dirvožemio potencialui sekvestruoti anglį.“

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 16 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 16 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/841

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16a) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16a)

16a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

„15a straipsnis

Teisė kreiptis į teismą

Teisė kreiptis į teismą

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagal jų nacionalinės teisės sistemą susiję visuomenės nariai, atitinkantys 2 dalyje nustatytas sąlygas, galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme arba kitoje nepriklausomoje ir nešališkoje institucijoje, įsteigtoje pagal teisės aktus, dėl 4–10 straipsniuose nurodytų teisinių prievolių nesilaikymo.

2.
     
  Susiję visuomenės nariai laikomi atitinkančiais 1 dalyje nurodytas sąlygas, kai:

| a) | yra pakankamai suinteresuoti; arba |
| --- | --- |

a)

a)

yra pakankamai suinteresuoti; arba

yra pakankamai suinteresuoti; arba

| b) | pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga. |
| --- | --- |

b)

b)

pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

Ką reiškia pakankamas suinteresuotumas, nustato valstybės narės, laikydamosi siekio suteikti susijusiems visuomenės nariams plačias galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir laikydamosi Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais.

Ką reiškia pakankamas suinteresuotumas, nustato valstybės narės, laikydamosi siekio suteikti susijusiems visuomenės nariams plačias galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir laikydamosi Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais.

Todėl šios pastraipos taikymo tikslais visų nevyriausybinių organizacijų, skatinančių aplinkos apsaugą ir atitinkančių nacionalinės teisės aktų reikalavimus, interesas laikomas pakankamu.

Todėl šios pastraipos taikymo tikslais visų nevyriausybinių organizacijų, skatinančių aplinkos apsaugą ir atitinkančių nacionalinės teisės aktų reikalavimus, interesas laikomas pakankamu.

3.
     
  1 ir 2 dalimis nepanaikinama galimybė taikyti išankstinės peržiūros administracinėje institucijoje procedūrą ir nedaro poveikio reikalavimui prieš pasinaudojant teisminėmis peržiūros procedūromis išnaudoti administracines peržiūros procedūras, kai toks reikalavimas nustatytas nacionalinėje teisėje. Bet kuri tokia procedūra turi būti teisinga, nešališka, savalaikė ir ne pernelyg brangi.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta teisė lengvai gauti praktinio pobūdžio informaciją apie teisę pateikti administracinį skundą ir pareikšti ieškinį teisme.“;

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 17 punktas

1 straipsnio 1 dalies 17 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17) | įterpiamas 16a straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17)

17)

įterpiamas 16a straipsnis:

Išbraukta.

Išbraukta.

16a straipsnis

16a straipsnis

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 44 straipsnio 3 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011

   (44)

  .

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“;

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 18 punktas

1 straipsnio 1 dalies 18 punktas

Reglamentas (ES) 2018/841

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo [...] bendros pažangos įvertinimo
  ,
  kurį susitarta atlikti pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį,
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  ataskaitą, kaip šis reglamentas veikia, prireikus
  įskaitant 11 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių poveikio vertinimą, ir
  kiek šiuo reglamentu prisidedama prie bendro Sąjungos tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir
  Paryžiaus susitarimo tikslų
  , visų pirma dėl poreikio
  nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, siekiant, kad Sąjungoje reikiamu mastu būtų dar labiau mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir kad šiltnamio efektą sukeliančios dujos būtų dar geriau absorbuojamos. | 2.   
  2025
  ,
  2027 ir 2032 m.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  šio reglamento veikimo
  ir
  4 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą
  . |
| | 2a.
     
  Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo kiekvieno bendros pažangos įvertinimo, dėl kurio susitarta pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento indėlio siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir tarpinių klimato tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119,
  Paryžiaus susitarimo tikslų
  , taip pat kitų Sąjungos aplinkos apsaugos tikslų ir Europos žaliojo kurso bei prie jo pridedamų atitinkamų strategijų ir teisės aktų tikslų,
  įskaitant 11 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių poveikio siekiant šio reglamento tikslų vertinimą
  . Ataskaitoje įvertinamas poreikis
  nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, siekiant, kad Sąjungoje reikiamu mastu būtų dar labiau mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir kad šiltnamio efektą sukeliančios dujos būtų dar geriau absorbuojamos
  bei poreikis pasiekti Sąjungos aplinkos apsaugos tikslus, taip pat atsižvelgiant į visus būsimus miškų ir dirvožemio stebėsenos, duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo sistemos patobulinimus. Ataskaitoje atsižvelgiama į patikimiausius turimus ir naujausius mokslinius įrodymus, įskaitant naujausias IPCC, IPBES ir Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais ataskaitas, nurodytas Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnyje. |
| Po ataskaitos Komisija, jei mano esant reikalinga, pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pasiūlymuose visų pirma
  nustatomi metiniai tikslai ir valdymo principai
  ,
  kuriais
  siekiama
  2035 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, kaip nustatyta
  4 straipsnio
  4
  dalyje
  , papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės
  ,
  taip pat po 2035 m. taikytina sistema
  , į 
  reglamento taikymo sritį įtraukiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą
  ir
  absorbavimą papildomuose sektoriuose
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  jūrų ir gėlųjų vandenų aplinkos
  .“; | Po
  tos
  ataskaitos Komisija, jei mano esant reikalinga, pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pasiūlymuose visų pirma
  nustatomos papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės
  ,
  kuriomis
  siekiama 4 straipsnio
  3
  dalyje
  nurodytų LULUCF tikslų po 2030 m.
  ,
  ir išplečiama šio reglamento taikymo sritis
  , į 
  ją įtraukiant jūrų, pakrančių ir gėlųjų vandenų ekosistemų išmetamą
  ir
  pašalinamą ŠESD kiekį
  ,
  remiantis patikima moksline metodika
  ,
  o taip pat nustatomi papildomi tų ekosistemų grynojo absorbavimo tikslai
  . |
| | 2b.
     
  Įsigaliojus teisėkūros procedūra priimtam aktui dėl Sąjungos gamtos atkūrimo reguliavimo sistemos, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šio reglamento, visų pirma 4 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų ir tikslų, suderinamumas su to reglamento tikslais. Kartu su ataskaita, prireikus, gali būti pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento dalinio pakeitimo.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo [...] bendros pažangos įvertinimo
  ,
  kurį susitarta atlikti pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį,
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  ataskaitą, kaip šis reglamentas veikia, prireikus
  įskaitant 11 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių poveikio vertinimą, ir
  kiek šiuo reglamentu prisidedama prie bendro Sąjungos tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir
  Paryžiaus susitarimo tikslų
  , visų pirma dėl poreikio
  nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, siekiant, kad Sąjungoje reikiamu mastu būtų dar labiau mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir kad šiltnamio efektą sukeliančios dujos būtų dar geriau absorbuojamos.

2.   
  2025
  ,
  2027 ir 2032 m.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  šio reglamento veikimo
  ir
  4 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą
  .

2a.
     
  Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo kiekvieno bendros pažangos įvertinimo, dėl kurio susitarta pagal Paryžiaus susitarimo 14 straipsnį, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento indėlio siekiant Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo ir tarpinių klimato tikslų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1119,
  Paryžiaus susitarimo tikslų
  , taip pat kitų Sąjungos aplinkos apsaugos tikslų ir Europos žaliojo kurso bei prie jo pridedamų atitinkamų strategijų ir teisės aktų tikslų,
  įskaitant 11 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių poveikio siekiant šio reglamento tikslų vertinimą
  . Ataskaitoje įvertinamas poreikis
  nustatyti papildomą Sąjungos politiką ir priemones, siekiant, kad Sąjungoje reikiamu mastu būtų dar labiau mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir kad šiltnamio efektą sukeliančios dujos būtų dar geriau absorbuojamos
  bei poreikis pasiekti Sąjungos aplinkos apsaugos tikslus, taip pat atsižvelgiant į visus būsimus miškų ir dirvožemio stebėsenos, duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo sistemos patobulinimus. Ataskaitoje atsižvelgiama į patikimiausius turimus ir naujausius mokslinius įrodymus, įskaitant naujausias IPCC, IPBES ir Europos mokslinės patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais ataskaitas, nurodytas Reglamento (ES) 2021/1119 3 straipsnyje.

Po ataskaitos Komisija, jei mano esant reikalinga, pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pasiūlymuose visų pirma
  nustatomi metiniai tikslai ir valdymo principai
  ,
  kuriais
  siekiama
  2035 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, kaip nustatyta
  4 straipsnio
  4
  dalyje
  , papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės
  ,
  taip pat po 2035 m. taikytina sistema
  , į 
  reglamento taikymo sritį įtraukiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą
  ir
  absorbavimą papildomuose sektoriuose
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  jūrų ir gėlųjų vandenų aplinkos
  .“;

nustatomi metiniai tikslai ir valdymo principai

kuriais

2035 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, kaip nustatyta

4

, papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės

taip pat po 2035 m. taikytina sistema

reglamento taikymo sritį įtraukiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą

absorbavimą papildomuose sektoriuose

pavyzdžiui

jūrų ir gėlųjų vandenų aplinkos

Po
  tos
  ataskaitos Komisija, jei mano esant reikalinga, pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pasiūlymuose visų pirma
  nustatomos papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės
  ,
  kuriomis
  siekiama 4 straipsnio
  3
  dalyje
  nurodytų LULUCF tikslų po 2030 m.
  ,
  ir išplečiama šio reglamento taikymo sritis
  , į 
  ją įtraukiant jūrų, pakrančių ir gėlųjų vandenų ekosistemų išmetamą
  ir
  pašalinamą ŠESD kiekį
  ,
  remiantis patikima moksline metodika
  ,
  o taip pat nustatomi papildomi tų ekosistemų grynojo absorbavimo tikslai
  .

tos

nustatomos papildomos Sąjungos politikos kryptys ir priemonės

kuriomis

3

nurodytų LULUCF tikslų po 2030 m.

ir išplečiama šio reglamento taikymo sritis

ją įtraukiant jūrų, pakrančių ir gėlųjų vandenų ekosistemų išmetamą

pašalinamą ŠESD kiekį

remiantis patikima moksline metodika

o taip pat nustatomi papildomi tų ekosistemų grynojo absorbavimo tikslai

2b.
     
  Įsigaliojus teisėkūros procedūra priimtam aktui dėl Sąjungos gamtos atkūrimo reguliavimo sistemos, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šio reglamento, visų pirma 4 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų ir tikslų, suderinamumas su to reglamento tikslais. Kartu su ataskaita, prireikus, gali būti pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento dalinio pakeitimo.“;

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 2 punktas

2 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (ES) 2018/1999

4 straipsnio 1 dalies a punkto 1 papunkčio ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „valstybė narė įsipareigojimais
  ir
  nacionaliniais tikslais
  ,
  susijusiais
  su grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimu pagal Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnio 1 ir 2 dalis
  , ir savo indėliu siekia Sąjungos tikslo – iki 2035 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki nulinio grynojo kiekio ir vėliau pasiekti neigiamą kiekį pagal to reglamento 4 straipsnio 4 dalį;“
  ; | valstybės narės įsipareigojimus
  ir
  nacionalinius tikslus
  ,
  susijusius
  su grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimu pagal Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnio 1 ir 2 dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„valstybė narė įsipareigojimais
  ir
  nacionaliniais tikslais
  ,
  susijusiais
  su grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimu pagal Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnio 1 ir 2 dalis
  , ir savo indėliu siekia Sąjungos tikslo – iki 2035 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki nulinio grynojo kiekio ir vėliau pasiekti neigiamą kiekį pagal to reglamento 4 straipsnio 4 dalį;“
  ;

valstybės narės įsipareigojimus
  ir
  nacionalinius tikslus
  ,
  susijusius
  su grynojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio absorbavimu pagal Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsnio 1 ir 2 dalis;

valstybės narės įsipareigojimus

nacionalinius tikslus

susijusius

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2018/1999

26 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 26 straipsnio 6 dalyje įterpiamas šis punktas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

26 straipsnio 6 dalyje įterpiamas šis punktas:

| „aa) | iš dalies keičiami V priedo 3 dalies b ir c punktai, kad žemės kategorijos būtų papildytos žemės kategorijomis, kurioms taikoma žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, stebėsenos sistema, ir žemės kategorijos, kurioms taikoma atitinkamai žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, stebėsenos sistema pagal atitinkamus Sąjungos aplinkos teisės aktus.“; |
| --- | --- |

„aa)

„aa)

iš dalies keičiami V priedo 3 dalies b ir c punktai, kad žemės kategorijos būtų papildytos žemės kategorijomis, kurioms taikoma žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, stebėsenos sistema, ir žemės kategorijos, kurioms taikoma atitinkamai žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, stebėsenos sistema pagal atitinkamus Sąjungos aplinkos teisės aktus.“;

iš dalies keičiami V priedo 3 dalies b ir c punktai, kad žemės kategorijos būtų papildytos žemės kategorijomis, kurioms taikoma žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, stebėsenos sistema, ir žemės kategorijos, kurioms taikoma atitinkamai žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, stebėsenos sistema pagal atitinkamus Sąjungos aplinkos teisės aktus.“;

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto c papunktis

2 straipsnio 1 dalies 3 punkto c papunktis

Reglamentas (ES) 2018/1999

38 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija, baigusi pagal 1 dalį atliekamą išsamią peržiūrą, priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais, remiantis pakoreguotais kiekvienos valstybės narės apskaitos duomenimis, nustatoma
  viso
  atitinkamais metais išmetamo teršalų kiekio suma, suskirstyta pagal išmetamų teršalų duomenis, susijusius su Reglamento (ES) 2018/842 9 straipsniu, ir išmetamų teršalų duomenis, nurodytus šio reglamento V priedo 1 dalies c punkte, ir
  viso
  išmetamo ir absorbuojamo kiekio suma, susijusi su Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsniu.; | Komisija, baigusi pagal 1 dalį atliekamą išsamią peržiūrą,
  pagal 43 straipsnį
  priima
  šį reglamentą papildančius deleguotuosius
  aktus, kuriais, remiantis pakoreguotais kiekvienos valstybės narės apskaitos duomenimis nustatoma
  bendra
  atitinkamais metais išmetamo teršalų kiekio suma, suskirstyta pagal išmetamų teršalų duomenis, susijusius su Reglamento (ES) 2018/842 9 straipsniu, ir išmetamų teršalų duomenis, nurodytus šio reglamento V priedo 1 dalies c punkte, ir
  bendra
  išmetamo ir absorbuojamo kiekio suma, susijusi su Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija, baigusi pagal 1 dalį atliekamą išsamią peržiūrą, priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais, remiantis pakoreguotais kiekvienos valstybės narės apskaitos duomenimis, nustatoma
  viso
  atitinkamais metais išmetamo teršalų kiekio suma, suskirstyta pagal išmetamų teršalų duomenis, susijusius su Reglamento (ES) 2018/842 9 straipsniu, ir išmetamų teršalų duomenis, nurodytus šio reglamento V priedo 1 dalies c punkte, ir
  viso
  išmetamo ir absorbuojamo kiekio suma, susijusi su Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsniu.;

įgyvendinimo

viso

viso

Komisija, baigusi pagal 1 dalį atliekamą išsamią peržiūrą,
  pagal 43 straipsnį
  priima
  šį reglamentą papildančius deleguotuosius
  aktus, kuriais, remiantis pakoreguotais kiekvienos valstybės narės apskaitos duomenimis nustatoma
  bendra
  atitinkamais metais išmetamo teršalų kiekio suma, suskirstyta pagal išmetamų teršalų duomenis, susijusius su Reglamento (ES) 2018/842 9 straipsniu, ir išmetamų teršalų duomenis, nurodytus šio reglamento V priedo 1 dalies c punkte, ir
  bendra
  išmetamo ir absorbuojamo kiekio suma, susijusi su Reglamento (ES) 2018/841 4 straipsniu.

pagal 43 straipsnį

šį reglamentą papildančius deleguotuosius

bendra

bendra

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedas

II priedas

Reglamentas (ES) 2018/841

II a priedo lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Sąjungos tikslas ir valstybių narių nacionaliniai tikslai, susiję su grynuoju absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pagal 4 straipsnio 2 dalį, kurie turi būti pasiekti 2030 m.

| Valstybė narė | Grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo vertė, išreikšta CO2 ekvivalento kilotonomis, taikoma 2030 m. |
| --- | --- |
| Belgija | -1 352 |
| Bulgarija | -9 718 |
| Čekija | -1 228 |
| Danija | 5 338 |
| Vokietija | -30 840 |
| Estija | -2 545 |
| Airija | 3 728 |
| Graikija | -4 373 |
| Ispanija | -43 635 |
| Prancūzija | -34 046 |
| Kroatija | -5 527 |
| Italija | -35 758 |
| Kipras | -352 |
| Latvija | -644 |
| Lietuva | -4 633 |
| Liuksemburgas | -403 |
| Vengrija | -5 724 |
| Мalta | 2 |
| Nyderlandai | 4 523 |
| Austrija | -5 650 |
| Lenkija | -38 098 |
| Portugalija | -1 358 |
| Rumunija | -25 665 |
| Slovėnija | -146 |
| Slovakija | -6 821 |
| Suomija | -17 754 |
| Švedija | -47 321 |
| ES 27 | - 310 000 |

Valstybė narė

Grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo vertė, išreikšta CO2 ekvivalento kilotonomis, taikoma 2030 m.

Belgija

-1 352

Bulgarija

-9 718

Čekija

-1 228

Danija

5 338

Vokietija

-30 840

Estija

-2 545

Airija

3 728

Graikija

-4 373

Ispanija

-43 635

Prancūzija

-34 046

Kroatija

-5 527

Italija

-35 758

Kipras

-352

Latvija

-644

Lietuva

-4 633

Liuksemburgas

-403

Vengrija

-5 724

Мalta

2

Nyderlandai

4 523

Austrija

-5 650

Lenkija

-38 098

Portugalija

-1 358

Rumunija

-25 665

Slovėnija

-146

Slovakija

-6 821

Suomija

-17 754

Švedija

-47 321

ES 27

- 310 000

Pakeitimas

Pakeitimas

Sąjungos tikslas ir valstybių narių nacionaliniai tikslai, susiję su grynuoju absorbuojamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pagal 4 straipsnio 2 dalį, kurie turi būti pasiekti 2030 m.

| Valstybė narė | Grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo vertė, išreikšta CO2 ekvivalento kilotonomis, taikoma 2030 m. |
| --- | --- |
| Belgija | Ne mažiau kaip
  -1 352 |
| Bulgarija | Ne mažiau kaip
  -9 718 |
| Čekija | Ne mažiau kaip
  -1 228 |
| Danija | Ne mažiau kaip
  5 338 |
| Vokietija | Ne mažiau kaip
  -30 840 |
| Estija | Ne mažiau kaip
  -2 545 |
| Airija | Ne mažiau kaip
  3 728 |
| Graikija | Ne mažiau kaip
  -4 373 |
| Ispanija | Ne mažiau kai
  p -43 635 |
| Prancūzija | Ne mažiau kaip
  -34 046 |
| Kroatija | Ne mažiau kaip
  -5 527 |
| Italija | Ne mažiau kaip
  -35 758 |
| Kipras | Ne mažiau kaip
  - 352 |
| Latvija | Ne mažiau kaip
  - 644 |
| Lietuva | Ne mažiau kaip
  -4 633 |
| Liuksemburgas | Ne mažiau kaip
  - 403 |
| Vengrija | Ne mažiau kaip
  -5 724 |
| Мalta | Ne mažiau kaip
  2 |
| Nyderlandai | Ne mažiau kaip
  4 523 |
| Austrija | Ne mažiau kaip
  -5 650 |
| Lenkija | Ne mažiau kaip
  -38 098 |
| Portugalija | Ne mažiau kaip
  -1 358 |
| Rumunija | Ne mažiau kaip
  -25 665 |
| Slovėnija | Ne mažiau kaip
  - 146 |
| Slovakija | Ne mažiau kaip
  -6 821 |
| Suomija | Ne mažiau kaip
  -17 754 |
| Švedija | Ne mažiau kaip
  -47 321 |
| ES 27 | Ne mažiau kaip
  - 310 000 |

Valstybė narė

Grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo vertė, išreikšta CO2 ekvivalento kilotonomis, taikoma 2030 m.

2

Belgija

Ne mažiau kaip
  -1 352

Ne mažiau kaip

Bulgarija

Ne mažiau kaip
  -9 718

Ne mažiau kaip

Čekija

Ne mažiau kaip
  -1 228

Ne mažiau kaip

Danija

Ne mažiau kaip
  5 338

Ne mažiau kaip

Vokietija

Ne mažiau kaip
  -30 840

Ne mažiau kaip

Estija

Ne mažiau kaip
  -2 545

Ne mažiau kaip

Airija

Ne mažiau kaip
  3 728

Ne mažiau kaip

Graikija

Ne mažiau kaip
  -4 373

Ne mažiau kaip

Ispanija

Ne mažiau kai
  p -43 635

Ne mažiau kai

Prancūzija

Ne mažiau kaip
  -34 046

Ne mažiau kaip

Kroatija

Ne mažiau kaip
  -5 527

Ne mažiau kaip

Italija

Ne mažiau kaip
  -35 758

Ne mažiau kaip

Kipras

Ne mažiau kaip
  - 352

Ne mažiau kaip

Latvija

Ne mažiau kaip
  - 644

Ne mažiau kaip

Lietuva

Ne mažiau kaip
  -4 633

Ne mažiau kaip

Liuksemburgas

Ne mažiau kaip
  - 403

Ne mažiau kaip

Vengrija

Ne mažiau kaip
  -5 724

Ne mažiau kaip

Мalta

Ne mažiau kaip
  2

Ne mažiau kaip

Nyderlandai

Ne mažiau kaip
  4 523

Ne mažiau kaip

Austrija

Ne mažiau kaip
  -5 650

Ne mažiau kaip

Lenkija

Ne mažiau kaip
  -38 098

Ne mažiau kaip

Portugalija

Ne mažiau kaip
  -1 358

Ne mažiau kaip

Rumunija

Ne mažiau kaip
  -25 665

Ne mažiau kaip

Slovėnija

Ne mažiau kaip
  - 146

Ne mažiau kaip

Slovakija

Ne mažiau kaip
  -6 821

Ne mažiau kaip

Suomija

Ne mažiau kaip
  -17 754

Ne mažiau kaip

Švedija

Ne mažiau kaip
  -47 321

Ne mažiau kaip

ES 27

Ne mažiau kaip
  - 310 000

Ne mažiau kaip

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedas

III priedas

Reglamentas (ES) 2018/1999

V straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reglamento (ES) 2018/1999 V priedo 3 dalis pakeičiama taip: | Reglamento (ES) 2018/1999 V priedo 3 dalis pakeičiama taip: |
| „Geografiniai detalūs žemės naudojimo keitimo duomenys pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaita vykdoma remiantis elektroninėmis duomenų bazėmis ir geografinėmis informacinėmis sistemomis ir apima: | „Geografiniai detalūs žemės naudojimo keitimo duomenys pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos
  , jos 2013 m. priedas ir 2019 m. patikslinimas
  . Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaita vykdoma remiantis elektroninėmis duomenų bazėmis ir geografinėmis informacinėmis sistemomis
  , dėl kurių Sąjungos institucijos teiks atitinkamą paramą ir pagalbą valstybėms narėms, siekiant užtikrinti surinktų duomenų nuoseklumą ir skaidrumą
  ir apima: |
| a) | žemės naudojimo vienetų, kuriuose yra daug anglies sankaupų turinčių žemių, stebėsenos sistemą, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 4 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Reglamento (ES) 2018/1999 V priedo 3 dalis pakeičiama taip:

Reglamento (ES) 2018/1999 V priedo 3 dalis pakeičiama taip:

„Geografiniai detalūs žemės naudojimo keitimo duomenys pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaita vykdoma remiantis elektroninėmis duomenų bazėmis ir geografinėmis informacinėmis sistemomis ir apima:

„Geografiniai detalūs žemės naudojimo keitimo duomenys pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos
  , jos 2013 m. priedas ir 2019 m. patikslinimas
  . Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaita vykdoma remiantis elektroninėmis duomenų bazėmis ir geografinėmis informacinėmis sistemomis
  , dėl kurių Sąjungos institucijos teiks atitinkamą paramą ir pagalbą valstybėms narėms, siekiant užtikrinti surinktų duomenų nuoseklumą ir skaidrumą
  ir apima:

, jos 2013 m. priedas ir 2019 m. patikslinimas

, dėl kurių Sąjungos institucijos teiks atitinkamą paramą ir pagalbą valstybėms narėms, siekiant užtikrinti surinktų duomenų nuoseklumą ir skaidrumą

a)

žemės naudojimo vienetų, kuriuose yra daug anglies sankaupų turinčių žemių, stebėsenos sistemą, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 4 dalyje;

| a) | žemės naudojimo vienetų, kuriuose yra daug anglies sankaupų turinčių žemių, stebėsenos sistemą, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

a)

žemės naudojimo vienetų, kuriuose yra daug anglies sankaupų turinčių žemių, stebėsenos sistemą, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 4 dalyje;

| b) | žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

b)

žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą:

| b) | žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

b)

žemės naudojimo vienetų, kuriems taikoma apsauga, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą:

| | — | didelės biologinės įvairovės žemė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- | --- |

—

didelės biologinės įvairovės žemė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3 dalyje;

| | — | didelės biologinės įvairovės žemė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- | --- |

—

didelės biologinės įvairovės žemė, apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3 dalyje;

| | — | Bendrijos svarbos teritorijos ir specialios saugomos teritorijos, apibrėžtos Tarybos direktyvos 92/43/EEB (1) 4 straipsnyje, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal tos direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

Bendrijos svarbos teritorijos ir specialios saugomos teritorijos, apibrėžtos Tarybos direktyvos 92/43/EEB (1) 4 straipsnyje, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal tos direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų;

1

| | — | Bendrijos svarbos teritorijos ir specialios saugomos teritorijos, apibrėžtos Tarybos direktyvos 92/43/EEB (1) 4 straipsnyje, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal tos direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

Bendrijos svarbos teritorijos ir specialios saugomos teritorijos, apibrėžtos Tarybos direktyvos 92/43/EEB (1) 4 straipsnyje, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal tos direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų;

1

| | — | Direktyvos 92/43/EEB IV priede išvardytų rūšių veisimosi ir poilsio vietos, kurioms taikomos apsaugos priemonės pagal tos direktyvos 12 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB IV priede išvardytų rūšių veisimosi ir poilsio vietos, kurioms taikomos apsaugos priemonės pagal tos direktyvos 12 straipsnį;

| | — | Direktyvos 92/43/EEB IV priede išvardytų rūšių veisimosi ir poilsio vietos, kurioms taikomos apsaugos priemonės pagal tos direktyvos 12 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB IV priede išvardytų rūšių veisimosi ir poilsio vietos, kurioms taikomos apsaugos priemonės pagal tos direktyvos 12 straipsnį;

| | — | Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, kurios aptinkamos už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų ir kurios prisideda prie to, kad šios buveinės ir rūšys pasiektų palankią apsaugos būklę pagal tos direktyvos 2 straipsnį, arba kurioms gali būti taikomos prevencinės ir taisomosios priemonės pagal Direktyvą 2004/35/EB (2), buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, kurios aptinkamos už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų ir kurios prisideda prie to, kad šios buveinės ir rūšys pasiektų palankią apsaugos būklę pagal tos direktyvos 2 straipsnį, arba kurioms gali būti taikomos prevencinės ir taisomosios priemonės pagal Direktyvą 2004/35/EB (2), buveinės;

2

| | — | Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, kurios aptinkamos už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų ir kurios prisideda prie to, kad šios buveinės ir rūšys pasiektų palankią apsaugos būklę pagal tos direktyvos 2 straipsnį, arba kurioms gali būti taikomos prevencinės ir taisomosios priemonės pagal Direktyvą 2004/35/EB (2), buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, kurios aptinkamos už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų ir kurios prisideda prie to, kad šios buveinės ir rūšys pasiektų palankią apsaugos būklę pagal tos direktyvos 2 straipsnį, arba kurioms gali būti taikomos prevencinės ir taisomosios priemonės pagal Direktyvą 2004/35/EB (2), buveinės;

2

| | — | specialios apsaugos teritorijos, klasifikuojamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (3) 4 straipsnį, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems, siekiant teritorijos apsaugos tikslų, taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnį ir Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

—

specialios apsaugos teritorijos, klasifikuojamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (3) 4 straipsnį, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems, siekiant teritorijos apsaugos tikslų, taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnį ir Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalį;

3

| | — | specialios apsaugos teritorijos, klasifikuojamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (3) 4 straipsnį, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems, siekiant teritorijos apsaugos tikslų, taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnį ir Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

—

specialios apsaugos teritorijos, klasifikuojamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (3) 4 straipsnį, ir už jų ribų esantys žemės vienetai, kuriems, siekiant teritorijos apsaugos tikslų, taikomos apsaugos ir išsaugojimo priemonės pagal Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnį ir Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalį;

3

| | — | žemės vienetai, kuriuose taikomos paukščių, apie kurių nesaugią būklę pranešta pagal Direktyvos 2009/147/EB 12 straipsnį, išsaugojimo priemonės, siekiant įvykdyti tos direktyvos 4 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje nustatytą reikalavimą stengtis išvengti taršos ir buveinių pažeidimo arba tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą reikalavimą išsaugoti ir palaikyti pakankamą paukščių rūšių buveinių įvairovę ir plotą; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriuose taikomos paukščių, apie kurių nesaugią būklę pranešta pagal Direktyvos 2009/147/EB 12 straipsnį, išsaugojimo priemonės, siekiant įvykdyti tos direktyvos 4 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje nustatytą reikalavimą stengtis išvengti taršos ir buveinių pažeidimo arba tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą reikalavimą išsaugoti ir palaikyti pakankamą paukščių rūšių buveinių įvairovę ir plotą;

| | — | žemės vienetai, kuriuose taikomos paukščių, apie kurių nesaugią būklę pranešta pagal Direktyvos 2009/147/EB 12 straipsnį, išsaugojimo priemonės, siekiant įvykdyti tos direktyvos 4 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje nustatytą reikalavimą stengtis išvengti taršos ir buveinių pažeidimo arba tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą reikalavimą išsaugoti ir palaikyti pakankamą paukščių rūšių buveinių įvairovę ir plotą; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriuose taikomos paukščių, apie kurių nesaugią būklę pranešta pagal Direktyvos 2009/147/EB 12 straipsnį, išsaugojimo priemonės, siekiant įvykdyti tos direktyvos 4 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje nustatytą reikalavimą stengtis išvengti taršos ir buveinių pažeidimo arba tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytą reikalavimą išsaugoti ir palaikyti pakankamą paukščių rūšių buveinių įvairovę ir plotą;

| | — | bet kokios kitos buveinės, kurias valstybė narė nurodo siekdama tokių pačių, kaip nustatytieji direktyvose 92/42/EEB ir 2009/147/EB, tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

bet kokios kitos buveinės, kurias valstybė narė nurodo siekdama tokių pačių, kaip nustatytieji direktyvose 92/42/EEB ir 2009/147/EB, tikslų;

| | — | bet kokios kitos buveinės, kurias valstybė narė nurodo siekdama tokių pačių, kaip nustatytieji direktyvose 92/42/EEB ir 2009/147/EB, tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

bet kokios kitos buveinės, kurias valstybė narė nurodo siekdama tokių pačių, kaip nustatytieji direktyvose 92/42/EEB ir 2009/147/EB, tikslų;

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos tam, kad būtų galima apsaugoti paviršinių vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (4) 4 straipsnio iii papunktyje, ekologinę būklę ir jos nepabloginti; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos tam, kad būtų galima apsaugoti paviršinių vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (4) 4 straipsnio iii papunktyje, ekologinę būklę ir jos nepabloginti;

4

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos tam, kad būtų galima apsaugoti paviršinių vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (4) 4 straipsnio iii papunktyje, ekologinę būklę ir jos nepabloginti; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos tam, kad būtų galima apsaugoti paviršinių vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (4) 4 straipsnio iii papunktyje, ekologinę būklę ir jos nepabloginti;

4

| | — | natūralios salpos arba potvynių vandens sulaikymo teritorijos, kurias valstybės narės saugo, valdydamos potvynių riziką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (5); |
| --- | --- | --- |

—

natūralios salpos arba potvynių vandens sulaikymo teritorijos, kurias valstybės narės saugo, valdydamos potvynių riziką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (5);

5

| | — | natūralios salpos arba potvynių vandens sulaikymo teritorijos, kurias valstybės narės saugo, valdydamos potvynių riziką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (5); |
| --- | --- | --- |

—

natūralios salpos arba potvynių vandens sulaikymo teritorijos, kurias valstybės narės saugo, valdydamos potvynių riziką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (5);

5

| | — | valstybių narių nustatytos saugomos teritorijos, kad būtų pasiekti saugomų teritorijų tikslai; |
| --- | --- | --- |

—

valstybių narių nustatytos saugomos teritorijos, kad būtų pasiekti saugomų teritorijų tikslai;

valstybių narių nustatytos saugomos teritorijos, kad būtų pasiekti saugomų teritorijų tikslai;

| c) | žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

c)

žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą:

| c) | žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

c)

žemės naudojimo vienetų, kurie turi būti atkurti, apibrėžiamų kaip žemė, priskiriama vienai ar daugiau iš toliau nurodytų kategorijų, stebėsenos sistemą:

| | — | Bendrijos svarbos teritorijos, specialios saugomos teritorijos ir specialios apsaugos teritorijos, kaip aprašyta b punkte, kartu su už jų ribų esančiais žemės vienetais, kuriems, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo ar kompensacinės priemones siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

Bendrijos svarbos teritorijos, specialios saugomos teritorijos ir specialios apsaugos teritorijos, kaip aprašyta b punkte, kartu su už jų ribų esančiais žemės vienetais, kuriems, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo ar kompensacinės priemones siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų;

| | — | Bendrijos svarbos teritorijos, specialios saugomos teritorijos ir specialios apsaugos teritorijos, kaip aprašyta b punkte, kartu su už jų ribų esančiais žemės vienetais, kuriems, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo ar kompensacinės priemones siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

Bendrijos svarbos teritorijos, specialios saugomos teritorijos ir specialios apsaugos teritorijos, kaip aprašyta b punkte, kartu su už jų ribų esančiais žemės vienetais, kuriems, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo ar kompensacinės priemones siekiant teritorijos išsaugojimo tikslų;

| | — | laukinių paukščių rūšių, nurodytų Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnio 2 dalyje arba išvardytų jos I priede, kurios aptinkamos už specialių apsaugos teritorijų ribų ir kurioms, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/147/EB, turi būti taikomos atkūrimo priemonės, buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

laukinių paukščių rūšių, nurodytų Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnio 2 dalyje arba išvardytų jos I priede, kurios aptinkamos už specialių apsaugos teritorijų ribų ir kurioms, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/147/EB, turi būti taikomos atkūrimo priemonės, buveinės;

| | — | laukinių paukščių rūšių, nurodytų Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnio 2 dalyje arba išvardytų jos I priede, kurios aptinkamos už specialių apsaugos teritorijų ribų ir kurioms, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/147/EB, turi būti taikomos atkūrimo priemonės, buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

laukinių paukščių rūšių, nurodytų Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnio 2 dalyje arba išvardytų jos I priede, kurios aptinkamos už specialių apsaugos teritorijų ribų ir kurioms, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/147/EB, turi būti taikomos atkūrimo priemonės, buveinės;

| | — | Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, aptinkamų už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų, kurioms, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo priemones, kad būtų pasiekta palanki apsaugos būklė pagal Direktyvą 92/43/EEB, ir (arba) nustatyta, kad joms reikia taikyti taisomąsias priemones pagal Direktyvos 2004/35/EB 6 straipsnį, buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, aptinkamų už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų, kurioms, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo priemones, kad būtų pasiekta palanki apsaugos būklė pagal Direktyvą 92/43/EEB, ir (arba) nustatyta, kad joms reikia taikyti taisomąsias priemones pagal Direktyvos 2004/35/EB 6 straipsnį, buveinės;

| | — | Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, aptinkamų už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų, kurioms, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo priemones, kad būtų pasiekta palanki apsaugos būklė pagal Direktyvą 92/43/EEB, ir (arba) nustatyta, kad joms reikia taikyti taisomąsias priemones pagal Direktyvos 2004/35/EB 6 straipsnį, buveinės; |
| --- | --- | --- |

—

Direktyvos 92/43/EEB I priede išvardytos natūralios buveinės ir Direktyvos 92/43/EEB II priede išvardytų rūšių, aptinkamų už Bendrijos svarbos teritorijų ar specialių saugomų teritorijų ribų, kurioms, kaip nustatyta, reikia taikyti atkūrimo priemones, kad būtų pasiekta palanki apsaugos būklė pagal Direktyvą 92/43/EEB, ir (arba) nustatyta, kad joms reikia taikyti taisomąsias priemones pagal Direktyvos 2004/35/EB 6 straipsnį, buveinės;

| | — | teritorijos, kurias, kaip nustatyta pagal valstybėje narėje taikomą gamtos atkūrimo planą, reikia atkurti; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kurias, kaip nustatyta pagal valstybėje narėje taikomą gamtos atkūrimo planą, reikia atkurti;

| | — | teritorijos, kurias, kaip nustatyta pagal valstybėje narėje taikomą gamtos atkūrimo planą, reikia atkurti
  , arba kurioms taikomos priemonės, užtikrinančios, kad jos nepablogėtų
  ; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kurias, kaip nustatyta pagal valstybėje narėje taikomą gamtos atkūrimo planą, reikia atkurti
  , arba kurioms taikomos priemonės, užtikrinančios, kad jos nepablogėtų
  ;

, arba kurioms taikomos priemonės, užtikrinančios, kad jos nepablogėtų

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos paviršinio vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio iii papunktyje, gerai ekologinei būklei atkurti; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos paviršinio vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio iii papunktyje, gerai ekologinei būklei atkurti;

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos paviršinio vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio iii papunktyje, gerai ekologinei būklei atkurti; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos priemonės, reikalingos paviršinio vandens telkinių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio iii papunktyje, gerai ekologinei būklei atkurti;

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos pelkių teritorijų atkūrimo priemonės, nurodytos Direktyvos 2000/60/EB VI priedo B dalies vii papunktyje; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos pelkių teritorijų atkūrimo priemonės, nurodytos Direktyvos 2000/60/EB VI priedo B dalies vii papunktyje;

| | — | žemės vienetai, kuriems taikomos pelkių teritorijų atkūrimo priemonės, nurodytos Direktyvos 2000/60/EB VI priedo B dalies vii papunktyje; |
| --- | --- | --- |

—

žemės vienetai, kuriems taikomos pelkių teritorijų atkūrimo priemonės, nurodytos Direktyvos 2000/60/EB VI priedo B dalies vii papunktyje;

| | — | teritorijos, kuriose reikia atkurti ekosistemą, kad būtų pasiekta gera ekosistemos būklė pagal Europos Parlamento Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kuriose reikia atkurti ekosistemą, kad būtų pasiekta gera ekosistemos būklė pagal Europos Parlamento Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 (6);

6

| | — | teritorijos, kuriose reikia atkurti ekosistemą, kad būtų pasiekta gera ekosistemos būklė pagal Europos Parlamento Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kuriose reikia atkurti ekosistemą, kad būtų pasiekta gera ekosistemos būklė pagal Europos Parlamento Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 (6);

6

| d) | žemės naudojimo vienetų, kuriems kyla didelė su klimato kaita susijusi rizika, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

d)

žemės naudojimo vienetų, kuriems kyla didelė su klimato kaita susijusi rizika, stebėsenos sistemą:

| d) | žemės naudojimo vienetų, kuriems kyla didelė su klimato kaita susijusi rizika, stebėsenos sistemą: |
| --- | --- |

d)

žemės naudojimo vienetų, kuriems kyla didelė su klimato kaita susijusi rizika, stebėsenos sistemą:

| | — | teritorijos, kurioms pagal Reglamento (ES) 2018/841 13b straipsnio 5 dalį taikoma kompensacija už natūralius trikdžius; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kurioms pagal Reglamento (ES) 2018/841 13b straipsnio 5 dalį taikoma kompensacija už natūralius trikdžius;

| | — | teritorijos, kurioms pagal Reglamento (ES) 2018/841 13b straipsnio 5 dalį taikoma kompensacija už natūralius trikdžius; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, kurioms pagal Reglamento (ES) 2018/841 13b straipsnio 5 dalį taikoma kompensacija už natūralius trikdžius;

| | — | teritorijos, nurodytos Direktyvos 2007/60/EB 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, nurodytos Direktyvos 2007/60/EB 5 straipsnio 1 dalyje;

| | — | teritorijos, nurodytos Direktyvos 2007/60/EB 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

—

teritorijos, nurodytos Direktyvos 2007/60/EB 5 straipsnio 1 dalyje;

| | — | valstybių narių nacionalinėje prisitaikymo strategijoje nurodytos teritorijos, kurioms būdinga didelė gamtos ir žmogaus keliama rizika ir kuriose taikomi su klimato kaita susiję nelaimių rizikos mažinimo veiksmai. |
| --- | --- | --- |

—

valstybių narių nacionalinėje prisitaikymo strategijoje nurodytos teritorijos, kurioms būdinga didelė gamtos ir žmogaus keliama rizika ir kuriose taikomi su klimato kaita susiję nelaimių rizikos mažinimo veiksmai.

| | — | valstybių narių nacionalinėje prisitaikymo strategijoje nurodytos teritorijos, kurioms būdinga didelė gamtos ir žmogaus keliama rizika ir kuriose taikomi su klimato kaita susiję nelaimių rizikos mažinimo veiksmai. |
| --- | --- | --- |

—

valstybių narių nacionalinėje prisitaikymo strategijoje nurodytos teritorijos, kurioms būdinga didelė gamtos ir žmogaus keliama rizika ir kuriose taikomi su klimato kaita susiję nelaimių rizikos mažinimo veiksmai.

| da) | anglies sankaupų dirvožemyje stebėsenos sistema, naudojant, be kita ko, metinius žemės dangos ir žemės naudojimo statistinio tyrimo (LUCAS) duomenų rinkinius. |
| --- | --- |

da)

da)

anglies sankaupų dirvožemyje stebėsenos sistema, naudojant, be kita ko, metinius žemės dangos ir žemės naudojimo statistinio tyrimo (LUCAS) duomenų rinkinius.

anglies sankaupų dirvožemyje stebėsenos sistema, naudojant, be kita ko, metinius žemės dangos ir žemės naudojimo statistinio tyrimo (LUCAS) duomenų rinkinius.

Vykdant šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitą sudaromos sąlygos keistis duomenimis tarp elektroninių duomenų bazių ir geografinių informacinių sistemų ir juos integruoti.

Vykdant šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitą sudaromos sąlygos keistis duomenimis tarp elektroninių duomenų bazių ir geografinių informacinių sistemų ir juos integruoti
  , taip pat juos palyginti ir susipažinti visuomenei
  .

, taip pat juos palyginti ir susipažinti visuomenei

2021–2025 m. laikotarpio 1 lygio metodika pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos. Kiek tai susiję su išmetamomis ir absorbuojamomis ŠESD anglies absorbente, kuriam tenka bent 25–30 % išmetamo ar absorbuojamo ŠESD kiekio pagal šaltinio ar absorbento kategoriją, kuriai valstybės narės nacionalinėje apskaitos sistemoje teikiama pirmenybė, nes dėl apskaičiuoto absoliutaus išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio tendencijų arba išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio neapibrėžties, o nuo 2026 m. visų išmetamų ir absorbuojamų ŠESD anglies absorbente skaičiavimų jis daro didelį poveikį šalies bendrajai ŠESD apskaitai – bent 2 lygio metodika pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos.

2021–2025 m. laikotarpio 1 lygio metodika pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos
  , jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą
  . Kiek tai susiję su išmetamomis ir absorbuojamomis ŠESD anglies absorbente, kuriam tenka bent 25–30 % išmetamo ar absorbuojamo ŠESD kiekio pagal šaltinio ar absorbento kategoriją, kuriai valstybės narės nacionalinėje apskaitos sistemoje teikiama pirmenybė, nes dėl apskaičiuoto absoliutaus išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio tendencijų arba išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio neapibrėžties, o nuo 2026 m. visų išmetamų ir absorbuojamų ŠESD anglies absorbente skaičiavimų jis daro didelį poveikį šalies bendrajai ŠESD apskaitai – bent 2 lygio metodika pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos
  , jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą
  .

, jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą

, jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą

Nuo 2026 m. valstybės narės, atlikdamos visus išmetamų ir absorbuojamų ŠESD anglies absorbente skaičiavimus, susijusius su c punkte nurodytų žemės naudojimo vienetų, kuriuose yra daug anglies sankaupų turinčių žemių, teritorijomis, d ir e punktuose nurodytų saugomų ar atkuriamų žemės naudojimo vienetų teritorijomis ir f punkte nurodytų žemės naudojimo vienetų teritorijomis, kurioms ateityje kils didelė su klimato kaita susijusi rizika, taiko 3 lygio metodiką pagal 2006 m. IPCC gaires dėl nacionalinės ŠESD apskaitos,
  jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą.“

jų 2013 m. priedą ir 2019 m. patikslinimą.“

---

(*1)  Nuorodos į „cp“ priimtų pakeitimų antraštėse suprantamos kaip atitinkama tų pakeitimų dalis.

*1

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0161/2022).

1

(36)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

36

(36)  Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

36

(1a)  
  EAA „2020 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaita“, p. 74.

1a

EAA „2020 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaita“, p. 74.

(1b)  
  Barredo Cano, J.I., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. and Janouskova, K., „Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe“, EUR 30661 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021.

1b

Barredo Cano, J.I., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. and Janouskova, K., „Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe“, EUR 30661 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021.

(1a)  
  EAA ataskaita Nr. 6/2019
  .

1a

EAA ataskaita Nr. 6/2019

(1b)  
  EAA, „Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe“ (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1b

EAA, „Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe“ (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3)

(1c)  
  EAA, „Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe“ (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1c

EAA, „Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe“ (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3)

(1d)  
  Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014), „Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage“, Nature climate change 4 (9), pp. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

1d

Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014), „Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage“, Nature climate change 4 (9), pp. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

(28)  COM(2019)0640.

28

(28)  COM(2019)0640.

28

(28a)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

28a

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(30)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

30

(31)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

31

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

(30)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

30

(32)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

32

(32)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

32

(33)  COM(2020)
  562 final
  .

33

562 final

(33)  COM(2020)
  0562
  .

33

0562

(33a)  
  Zickfeld, D. Azevedo, S. Mathesius ir kt., „Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions“, Nature Climate Change 11, p. 613-617 (2021).

33a

Zickfeld, D. Azevedo, S. Mathesius ir kt., „Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions“, Nature Climate Change 11, p. 613-617 (2021).

(34)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

34

(34)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

34

(37)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

37

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(36a)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

36a

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(38)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380).

38

(39)  COM((2020)0381.

39

(40)  [...]

40

(41)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(38)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(39a)  
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES 2030 m. dirvožemio strategija. Naudojimasis geros būklės dirvožemio teikiama nauda žmonėms, maistui, gamtai ir klimatui“ (COM(2021)0699).

39a

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES 2030 m. dirvožemio strategija. Naudojimasis geros būklės dirvožemio teikiama nauda žmonėms, maistui, gamtai ir klimatui“ (COM(2021)0699).

(40)  [...]

40

(39b)  
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Tvarūs anglies dioksido ciklai“ (COM(2021)0800).

39b

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Tvarūs anglies dioksido ciklai“ (COM(2021)0800).

(40b)  
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“ (COM(2018)0673).

40b

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“ (COM(2018)0673).

(41)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(1a)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

1a

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(*)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

*

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(**)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

**

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(44)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

44

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(1)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

1

(1)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

1

(2)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

2

(2)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

2

(3)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

3

(3)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

3

(4)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

4

(4)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

4

(5)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (OL L 288, 2007 11 6, p. 27).

5

(5)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (OL L 288, 2007 11 6, p. 27).

5

(6)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

6

(6)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

6

---

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/295 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/295

---

P9_TA(2022)0234

Automobilių ir furgonų išmetamo CO2 normos ***I

2022 m. birželio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius ES klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/25)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

| (1) | 2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  . 2021 m. lapkričio mėn. priimdamos Glazgo klimato paktą jo šalys pripažino, kad užtikrinus, jog vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, būtų reikšmingai sumažinta klimato kaitos rizika ir jos poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad paspartintų klimato srities veiksmus šį lemiamą dešimtmetį ir panaikintų užmojų spragą siekiant 1,5  oC tikslo; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas). Jo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  . 2021 m. lapkričio mėn. priimdamos Glazgo klimato paktą jo šalys pripažino, kad užtikrinus, jog vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, būtų reikšmingai sumažinta klimato kaitos rizika ir jos poveikis, ir įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos sugriežtinti savo 2030 m. tikslus, kad paspartintų klimato srities veiksmus šį lemiamą dešimtmetį ir panaikintų užmojų spragą siekiant 1,5  oC tikslo;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus – pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (23). Susidūrus su labai skaudžiu COVID-19 pandemijos poveikiu Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir reikšmė dar labiau padidėjo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus – pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (23). Susidūrus su labai skaudžiu COVID-19 pandemijos poveikiu Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir reikšmė dar labiau padidėjo;

| (2) | spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus – pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (23).
  2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso Parlamentas paragino ne vėliau kaip iki 2050 m. įvykdyti būtiną perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės, o savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties jis paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis.
  Susidūrus su labai skaudžiu COVID-19 pandemijos poveikiu Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir reikšmė dar labiau padidėjo; |
| --- | --- |

(2)

spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus – pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“ (23).
  2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso Parlamentas paragino ne vėliau kaip iki 2050 m. įvykdyti būtiną perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės, o savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties jis paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis.
  Susidūrus su labai skaudžiu COVID-19 pandemijos poveikiu Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir reikšmė dar labiau padidėjo;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Europos žaliasis kursas apima išsamų viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų rinkinį, kuriuo siekiama
  iki 2050 m. 
  neutralizuoti poveikį klimatui ES ir nustatoma nauja
  augimo
  strategija
  ,
  kuria siekiama
  pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika,
  kurios augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo
  . Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems
  ir
  rasinių ar etninių mažumų atstovams. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nė vieno nepaliekant nuošalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Europos žaliasis kursas apima išsamų viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų rinkinį, kuriuo siekiama
  iki 2050 m. 
  neutralizuoti poveikį klimatui ES ir nustatoma nauja
  augimo
  strategija
  ,
  kuria siekiama
  pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika,
  kurios augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo
  . Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems
  ir
  rasinių ar etninių mažumų atstovams. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nė vieno nepaliekant nuošalyje;

| (3) | ES siekia
  iki 2050 m. 
  nustatyti naują
  augimo
  strategiją
  ,
  skirtą
  pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika
  su gyvybingais
  ,
  toliau pasaulyje savo atitinkamuose segmentuose pirmaujančiais pramonės sektoriais, kurie visame pasaulyje skatina inovacijas ir užtikrina gerai apmokamas ir kokybiškas darbo vietas Sąjungoje
  . Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio.
  Todėl 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuri galios iki 2030 m., nustatomas tikslas paspartinti žaliąją pertvarką, siekiant teisingai, lygiomis teisėmis ir įtraukiai pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, nekenksmingos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, ir apsaugoti, atkurti ir pagerinti aplinkos būklę, remiant pagal Europos žaliąjį kursą paskelbtą priemonių ir iniciatyvų rinkinį ir juo remiantis.
  Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms
  ir pažeidžiamoms
  grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, rasinių ar etninių mažumų atstovams
  ir mažas ar mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir namų ūkiams. Be to, pertvarka turės skirtingą poveikį skirtingiems Sąjungos regionams, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems regionams, periferiniams ir atokiausiems regionams.
  Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nė vieno nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

(3)

ES siekia
  iki 2050 m. 
  nustatyti naują
  augimo
  strategiją
  ,
  skirtą
  pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika
  su gyvybingais
  ,
  toliau pasaulyje savo atitinkamuose segmentuose pirmaujančiais pramonės sektoriais, kurie visame pasaulyje skatina inovacijas ir užtikrina gerai apmokamas ir kokybiškas darbo vietas Sąjungoje
  . Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio.
  Todėl 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuri galios iki 2030 m., nustatomas tikslas paspartinti žaliąją pertvarką, siekiant teisingai, lygiomis teisėmis ir įtraukiai pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, nekenksmingos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, ir apsaugoti, atkurti ir pagerinti aplinkos būklę, remiant pagal Europos žaliąjį kursą paskelbtą priemonių ir iniciatyvų rinkinį ir juo remiantis.
  Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms
  ir pažeidžiamoms
  grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, rasinių ar etninių mažumų atstovams
  ir mažas ar mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir namų ūkiams. Be to, pertvarka turės skirtingą poveikį skirtingiems Sąjungos regionams, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems regionams, periferiniams ir atokiausiems regionams.
  Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nė vieno nepaliekant nuošalyje;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES)
  [--]

   (24) Sąjunga
  teisės aktais
  įtvirtino tikslą iki 2050 m. pasiekti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos
  įsipareigojimas
  iki 2030 m. grynąjį
  išmetamų
  ŠESD kiekį (kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį)
  Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc.
  , palyginti su 1990 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES)
  [--]

   (24) Sąjunga
  teisės aktais
  įtvirtino tikslą iki 2050 m. pasiekti
  visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos
  įsipareigojimas
  iki 2030 m. grynąjį
  išmetamų
  ŠESD kiekį (kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį)
  Sąjungos viduje sumažinti bent 55 proc.
  , palyginti su 1990 m. lygiu;

| (5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 
  2021/1119

   (24) Sąjunga
  savo teisėje
  įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. 
  sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį iki nulinio grynojo kiekio, o vėliau –
  pasiekti
  neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos
  vidaus tarpinis klimato politikos tikslas
  iki 2030 m. grynąjį
  išmetamą
  ŠESD kiekį
  bent sumažinti bent 55 proc.
  (
  t. y.
  kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį), palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 
  2021/1119

   (24) Sąjunga
  savo teisėje
  įtvirtino tikslą
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. 
  sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį iki nulinio grynojo kiekio, o vėliau –
  pasiekti
  neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį
  . Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos
  vidaus tarpinis klimato politikos tikslas
  iki 2030 m. grynąjį
  išmetamą
  ŠESD kiekį
  bent sumažinti bent 55 proc.
  (
  t. y.
  kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį), palyginti su 1990 m. lygiu;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai prisidės prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, įskaitant kelių transporto sektorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai prisidės prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, įskaitant kelių transporto sektorių;

| (6) | tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai prisidės prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, įskaitant kelių transporto sektorių
  . Transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis nuo 1990 m. didėja. Jis apima kelių transportą su jo lengvosiomis ir sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios kartu išmeta daugiau kaip 70 proc. viso transporto išmetamų teršalų kiekio
  ; |
| --- | --- |

(6)

tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai prisidės prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, įskaitant kelių transporto sektorių
  . Transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis nuo 1990 m. didėja. Jis apima kelių transportą su jo lengvosiomis ir sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios kartu išmeta daugiau kaip 70 proc. viso transporto išmetamų teršalų kiekio
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | yra itin svarbu užtikrinti, kad individualus judumas liktų prieinamas ir įperkamas visiems, visų pirma asmenims, kasdien važinėjantiems į darbą ir neturintiems galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu ar kitais judumo sprendimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

yra itin svarbu užtikrinti, kad individualus judumas liktų prieinamas ir įperkamas visiems, visų pirma asmenims, kasdien važinėjantiems į darbą ir neturintiems galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu ar kitais judumo sprendimais;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | 2021 m. Glazge (Jungtinė Karalystė) vykusioje JT klimato kaitos konferencijoje, vadinamoje COP 26, buvo priimtas įsipareigojimas paspartinti visuotinį perėjimą prie nulinės taršos transporto priemonių. Joje taip pat įsipareigota užtikrinti, kad perėjimas būtų teisingas ir tvarus, kad nė vienas regionas ar bendruomenė neliktų nuošalyje, ir pabrėžta, kad svarbu užtikrinti teisingą darbo jėgos pereinamąjį laikotarpį ir deramo darbo bei kokybiškų darbo vietų kūrimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

2021 m. Glazge (Jungtinė Karalystė) vykusioje JT klimato kaitos konferencijoje, vadinamoje COP 26, buvo priimtas įsipareigojimas paspartinti visuotinį perėjimą prie nulinės taršos transporto priemonių. Joje taip pat įsipareigota užtikrinti, kad perėjimas būtų teisingas ir tvarus, kad nė vienas regionas ar bendruomenė neliktų nuošalyje, ir pabrėžta, kad svarbu užtikrinti teisingą darbo jėgos pereinamąjį laikotarpį ir deramo darbo bei kokybiškų darbo vietų kūrimą.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , taip pat sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo importuojamos iškastinio kuro energijos (įskaitant 227,5  mlrd. EUR 2018 m. vien už naftos importą), nes, tai išlieka dominuojančia lengvuosiuose automobiliuose ir furgonuose suvartojama (94 proc.) energijos rūšimi; Laipsniškai atsisakant naftos vartojimo, labai svarbu nepereiti nuo vienos priklausomybės prie kitos. Siekiant užtikrinti Europos pramonės ilgalaikį tvarumą ir sustiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą, taip pat labai svarbu, kad Komisija sutartinai dirbtų su valstybėmis narėmis ir pramonės veikėjais, siekdama užtikrinti mažataršėms ir netaršioms technologijoms taikyti reikalingų strateginių medžiagų ir retųjų žemių elementų tiekimo grandinės saugumą; |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , taip pat sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo importuojamos iškastinio kuro energijos (įskaitant 227,5  mlrd. EUR 2018 m. vien už naftos importą), nes, tai išlieka dominuojančia lengvuosiuose automobiliuose ir furgonuose suvartojama (94 proc.) energijos rūšimi; Laipsniškai atsisakant naftos vartojimo, labai svarbu nepereiti nuo vienos priklausomybės prie kitos. Siekiant užtikrinti Europos pramonės ilgalaikį tvarumą ir sustiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą, taip pat labai svarbu, kad Komisija sutartinai dirbtų su valstybėmis narėmis ir pramonės veikėjais, siekdama užtikrinti mažataršėms ir netaršioms technologijoms taikyti reikalingų strateginių medžiagų ir retųjų žemių elementų tiekimo grandinės saugumą;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | nors šio reglamento peržiūra yra vienas iš aplinkosaugos tikslų, t. y. kelių transporto dekarbonizavimo siekiant kovoti su klimato kaita, įgyvendinimo etapų, siekiant užtikrinti užimtumą ir visiems prieinamą judumą, jos metu taip pat turėtų būti atsižvelgta į reikšmingas pasekmes pramonei ir socialines pasekmes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

nors šio reglamento peržiūra yra vienas iš aplinkosaugos tikslų, t. y. kelių transporto dekarbonizavimo siekiant kovoti su klimato kaita, įgyvendinimo etapų, siekiant užtikrinti užimtumą ir visiems prieinamą judumą, jos metu taip pat turėtų būti atsižvelgta į reikšmingas pasekmes pramonei ir socialines pasekmes;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m., būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (25) nustatytus mažinimo reikalavimus lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą, prisidedant prie to, kad iki 2050 m. būtų įgyvendintas poveikio klimatui neutralumo tikslas. Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamų teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinti sudėtingiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m., būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (25) nustatytus mažinimo reikalavimus lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą, prisidedant prie to, kad iki 2050 m. būtų įgyvendintas poveikio klimatui neutralumo tikslas. Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamų teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinti sudėtingiau;

| (8) | siekiant iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m.,
  ir pateikti aiškų kelią siekiant šio tikslo bei prisidėti prie būtino išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo iki 2030 m.,
  būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (25) nustatytus mažinimo reikalavimus lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą, prisidedant prie to, kad iki 2050 m. būtų įgyvendintas poveikio klimatui neutralumo tikslas.
  Vadovaujantis didžiausio išlaidų veiksmingumo scenarijumi, norint pasiekti šį tikslą, reikės sumažinti transporto sektoriaus išmetamą teršalų kiekį maždaug 90 proc., nes šiuo metu išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis didėja tik transporto sektoriuje. Kartu svarbiausia, kad papildomais Sąjungos teisės aktais, pvz., Direktyva (ES) 2018/2001

   (25 bis)

  , būtų užtikrinamas spartus atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, kad Sąjungos automobilių parkas galėtų būti varomas papildoma atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektros energija.
  Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamų teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinti sudėtingiau;
  Skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos metu taip pat reikėtų atsižvelgti į socialinio aspekto svarbą, siekiant užtikrinti, kad judumas prieinamas visiems, įskaitant energijos apmokestinimo poveikį įperkamumui, taip pat tiesioginį ir netiesioginį didesnių energijos kainų poveikį transportui įvairiuose Sąjungos regionuose bei pramoninio pobūdžio pasekmes siekiant užtikrinti užimtumą ir pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m.,
  ir pateikti aiškų kelią siekiant šio tikslo bei prisidėti prie būtino išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo iki 2030 m.,
  būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (25) nustatytus mažinimo reikalavimus lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą, prisidedant prie to, kad iki 2050 m. būtų įgyvendintas poveikio klimatui neutralumo tikslas.
  Vadovaujantis didžiausio išlaidų veiksmingumo scenarijumi, norint pasiekti šį tikslą, reikės sumažinti transporto sektoriaus išmetamą teršalų kiekį maždaug 90 proc., nes šiuo metu išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis didėja tik transporto sektoriuje. Kartu svarbiausia, kad papildomais Sąjungos teisės aktais, pvz., Direktyva (ES) 2018/2001

   (25 bis)

  , būtų užtikrinamas spartus atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, kad Sąjungos automobilių parkas galėtų būti varomas papildoma atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektros energija.
  Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamų teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinti sudėtingiau;
  Skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos metu taip pat reikėtų atsižvelgti į socialinio aspekto svarbą, siekiant užtikrinti, kad judumas prieinamas visiems, įskaitant energijos apmokestinimo poveikį įperkamumui, taip pat tiesioginį ir netiesioginį didesnių energijos kainų poveikį transportui įvairiuose Sąjungos regionuose bei pramoninio pobūdžio pasekmes siekiant užtikrinti užimtumą ir pramonės konkurencingumą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | naujausių tyrimų duomenimis, baterinės elektra varomos transporto priemonės jau dabar gali konkuruoti su įprastiniais automobiliais keliuose automobilių segmentuose, jei atsižvelgiama į bendrąją nuosavybės kainą. Lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms griežtinami CO2 standartai paspartins baterinių elektra varomų transporto priemonių bendrosios nuosavybės kainos mažėjimą, todėl jie visoms visuomenės grupėms visoje Sąjungoje taps patrauklesni, nei automobiliai su degimo varikliais. 2025–2030 m. taikomi platesnio užmojo CO2 standartai lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms taip pat paspartins visų segmentų naudotų automobilių rinkos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir turės didesnę naudą mažesnių ir vidutinių pajamų vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

naujausių tyrimų duomenimis, baterinės elektra varomos transporto priemonės jau dabar gali konkuruoti su įprastiniais automobiliais keliuose automobilių segmentuose, jei atsižvelgiama į bendrąją nuosavybės kainą. Lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms griežtinami CO2 standartai paspartins baterinių elektra varomų transporto priemonių bendrosios nuosavybės kainos mažėjimą, todėl jie visoms visuomenės grupėms visoje Sąjungoje taps patrauklesni, nei automobiliai su degimo varikliais. 2025–2030 m. taikomi platesnio užmojo CO2 standartai lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms taip pat paspartins visų segmentų naudotų automobilių rinkos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir turės didesnę naudą mažesnių ir vidutinių pajamų vartotojams;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje vis daugiau naudoti netaršias transporto priemones, tuo pačiu teikiant naudą vartotojams ir piliečiams oro kokybės ir energijos taupymo atžvilgiu, taip pat užtikrinant tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis ES automobilių pramonės vertės grandinei taip pat tenka vienas svarbiausių vaidmenų vykdant visuotinį perėjimą prie netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje vis daugiau naudoti netaršias transporto priemones, tuo pačiu teikiant naudą vartotojams ir piliečiams oro kokybės ir energijos taupymo atžvilgiu, taip pat užtikrinant tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis ES automobilių pramonės vertės grandinei taip pat tenka vienas svarbiausių vaidmenų vykdant visuotinį perėjimą prie netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje;

| (9) | griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje vis daugiau naudoti netaršias transporto priemones, tuo pačiu teikiant naudą vartotojams ir piliečiams oro kokybės
  , energetinio saugumo ir veiksmingumo stiprinimo bei susijusio
  ir energijos taupymo atžvilgiu, taip pat užtikrinant tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis ES automobilių pramonės vertės grandinei taip pat tenka vienas svarbiausių vaidmenų vykdant visuotinį perėjimą prie netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje
  , tol kol užtikrinami tikslūs ir išsamūs duomenys dėl šių tipų automobilių išmetamų teršalų normos
  ; |
| --- | --- |

(9)

griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje vis daugiau naudoti netaršias transporto priemones, tuo pačiu teikiant naudą vartotojams ir piliečiams oro kokybės
  , energetinio saugumo ir veiksmingumo stiprinimo bei susijusio
  ir energijos taupymo atžvilgiu, taip pat užtikrinant tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis ES automobilių pramonės vertės grandinei taip pat tenka vienas svarbiausių vaidmenų vykdant visuotinį perėjimą prie netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje
  , tol kol užtikrinami tikslūs ir išsamūs duomenys dėl šių tipų automobilių išmetamų teršalų normos
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | technologinės inovacijos yra būtina judumo Sąjungoje išlaisvinimo nuo priklausomybės nuo iškastinio kuro sąlyga, todėl jas reikėtų remti. Didėjant tarptautinei konkurencijai, Sąjunga ir valstybės narės turėtų toliau stengtis išnagrinėti ir plėtoti iniciatyvas, kuriomis skatinama sinergija šiame sektoriuje, pavyzdžiui, Europos baterijų aljanso, ir remti viešąsias ir privačiąsias investicijas į Europos automobilių pramonės mokslinius tyrimus ir inovacijas. Taip turėtų būti siekiama išlaikyti Europos pirmavimą tame sektoriuje technologijų atžvilgiu, plėtoti Sąjungos ateities technologijų pramonės kompetenciją ir užtikrinti jos pramoninės bazės ilgalaikį tvarumą ir konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

technologinės inovacijos yra būtina judumo Sąjungoje išlaisvinimo nuo priklausomybės nuo iškastinio kuro sąlyga, todėl jas reikėtų remti. Didėjant tarptautinei konkurencijai, Sąjunga ir valstybės narės turėtų toliau stengtis išnagrinėti ir plėtoti iniciatyvas, kuriomis skatinama sinergija šiame sektoriuje, pavyzdžiui, Europos baterijų aljanso, ir remti viešąsias ir privačiąsias investicijas į Europos automobilių pramonės mokslinius tyrimus ir inovacijas. Taip turėtų būti siekiama išlaikyti Europos pirmavimą tame sektoriuje technologijų atžvilgiu, plėtoti Sąjungos ateities technologijų pramonės kompetenciją ir užtikrinti jos pramoninės bazės ilgalaikį tvarumą ir konkurencingumą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | kai kurios valstybės narės paskelbė planus sparčiau diegti netaršias transporto priemones, nustatydamos ankstesnę nei Sąjungos lygmeniu nustatytą laipsniško CO2 išmetančių naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateikiamų rinkai jų teritorijose, atsisakymo datą. Komisija turėtų nustatyti galimybes, kaip sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms pereiti prie netaršių lengvųjų transporto priemonių pagal tokius planus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

kai kurios valstybės narės paskelbė planus sparčiau diegti netaršias transporto priemones, nustatydamos ankstesnę nei Sąjungos lygmeniu nustatytą laipsniško CO2 išmetančių naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateikiamų rinkai jų teritorijose, atsisakymo datą. Komisija turėtų nustatyti galimybes, kaip sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms pereiti prie netaršių lengvųjų transporto priemonių pagal tokius planus;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10c) | aiškūs reguliavimo signalai turėtų sudaryti sąlygas gamintojams priimti sprendimus dėl investicijų. Nedavus tokių signalų galėtų būti sukeliamas pavojus, kad Sąjungos automobilių pramonė praras konkurencingumą ir pirmavimą technologijų srityje, nes nebus investuojama greitai, taip pat rinkos dalį pasaulio ir vidaus rinkose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10c)

aiškūs reguliavimo signalai turėtų sudaryti sąlygas gamintojams priimti sprendimus dėl investicijų. Nedavus tokių signalų galėtų būti sukeliamas pavojus, kad Sąjungos automobilių pramonė praras konkurencingumą ir pirmavimą technologijų srityje, nes nebus investuojama greitai, taip pat rinkos dalį pasaulio ir vidaus rinkose;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

10 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10d) | socialinio dialogo automobilių sektoriuje stiprinimas yra labai svarbus derantis dėl teritorinių teisingos pertvarkos planų ir nacionalinių socialinių klimato planų ir juos priimant gamintojų, regioniniu ir sektorių lygmenimis. Labai svarbu užtikrinti, kad darbo jėgos pokyčiai tam tikroje geografinėje vietovėje vyktų taip, kad būtų atspindimos regiono galimybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10d)

socialinio dialogo automobilių sektoriuje stiprinimas yra labai svarbus derantis dėl teritorinių teisingos pertvarkos planų ir nacionalinių socialinių klimato planų ir juos priimant gamintojų, regioniniu ir sektorių lygmenimis. Labai svarbu užtikrinti, kad darbo jėgos pokyčiai tam tikroje geografinėje vietovėje vyktų taip, kad būtų atspindimos regiono galimybės;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Europos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą. Prireikus finansinė parama turėtų būti
  svarstoma
  ES ir valstybių narių lygmeniu, siekiant pritraukti privačias investicijas, įskaitant per „Europos socialinį fondą +“, Teisingos pertvarkos fondą, Inovacijų fondą, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones ir priemonę „Next Generation EU“, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Europos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą. Prireikus finansinė parama turėtų būti
  svarstoma
  ES ir valstybių narių lygmeniu, siekiant pritraukti privačias investicijas, įskaitant per „Europos socialinį fondą +“, Teisingos pertvarkos fondą, Inovacijų fondą, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones ir priemonę „Next Generation EU“, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją;

| (11) | kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Europos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos,
  atsižvelgiant į kiekvienos valstybės ypatumus,
  taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą
  , išlaikant Sąjungos automobilių pramonės užimtumo lygį. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poveikiui, kurį šis perėjimas turės labai mažoms įmonėms ir MVĮ visoje tiekimo grandinėje.
  Prireikus finansinė parama turėtų būti
  skirstoma
  ES ir valstybių narių lygmeniu, siekiant pritraukti privačias investicijas, įskaitant per „Europos socialinį fondą +“, Teisingos pertvarkos fondą, Inovacijų fondą,
  Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą,
  Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones ir priemonę „Next Generation EU“, laikantis valstybės pagalbos taisyklių
  . Be to, taip pat reikėtų specialaus Sąjungos lygmens finansavimo srauto, skirto automobilių pertvarkai, visų pirma siekiant spręsti galimo neigiamo poveikio užimtumui klausimus.
  Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją; |
| --- | --- |

(11)

kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Europos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos,
  atsižvelgiant į kiekvienos valstybės ypatumus,
  taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą
  , išlaikant Sąjungos automobilių pramonės užimtumo lygį. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poveikiui, kurį šis perėjimas turės labai mažoms įmonėms ir MVĮ visoje tiekimo grandinėje.
  Prireikus finansinė parama turėtų būti
  skirstoma
  ES ir valstybių narių lygmeniu, siekiant pritraukti privačias investicijas, įskaitant per „Europos socialinį fondą +“, Teisingos pertvarkos fondą, Inovacijų fondą,
  Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą,
  Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones ir priemonę „Next Generation EU“, laikantis valstybės pagalbos taisyklių
  . Be to, taip pat reikėtų specialaus Sąjungos lygmens finansavimo srauto, skirto automobilių pertvarkai, visų pirma siekiant spręsti galimo neigiamo poveikio užimtumui klausimus.
  Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje (26) numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka. Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ, konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais ir turėtų būti remiamasi Europos įgūdžių darbotvarke bei tokiomis jos iniciatyvomis, kaip Įgūdžių paktas, skirtomis sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Europos ir nacionalinio lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti netaršių transporto priemonių įperkamumą. Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima
  kas dvejus metus
  , kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų, kurioje, inter alia, apžvelgiama netaršių transporto priemonių naudojimo pažanga, jų kainų pokyčiai, alternatyvių degalų rūšių kūrimas ir infrastruktūros diegimas, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, jų veiklos pertvarkymas. Pažangos ataskaita taip pat bus grindžiama
  dvejų metų
  pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės teikia pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą, įskaitant socialinio dialogo rezultatus, Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais. Toliau vyksta automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrosintetinių degalų gamybos surenkant CO2 iš oro, jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų sekti šio sektoriaus inovacijų pažangą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje (26) numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka. Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ, konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais ir turėtų būti remiamasi Europos įgūdžių darbotvarke bei tokiomis jos iniciatyvomis, kaip Įgūdžių paktas, skirtomis sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Europos ir nacionalinio lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti netaršių transporto priemonių įperkamumą. Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima
  kas dvejus metus
  , kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų, kurioje, inter alia, apžvelgiama netaršių transporto priemonių naudojimo pažanga, jų kainų pokyčiai, alternatyvių degalų rūšių kūrimas ir infrastruktūros diegimas, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, jų veiklos pertvarkymas. Pažangos ataskaita taip pat bus grindžiama
  dvejų metų
  pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės teikia pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą, įskaitant socialinio dialogo rezultatus, Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais. Toliau vyksta automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrosintetinių degalų gamybos surenkant CO2 iš oro, jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų sekti šio sektoriaus inovacijų pažangą;

| (12) | atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje (26) numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų
  visiškai skaidriai ir konsultuojanti su visai suinteresuotaisiais subjektais
  įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka
  , be kita ko, apsvarstant galimybę nustatyti specialų socialinio dialogo automobilių sektoriuje forumą
  . Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ,
  įskaitant labai mažas įmones,
  konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais ir turėtų būti remiamasi
  Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo,
  Europos įgūdžių darbotvarke bei tokiomis jos iniciatyvomis, kaip Įgūdžių paktas, skirtomis sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Europos ir nacionalinio lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti netaršių transporto priemonių įperkamumą
  ir tvarumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į vaidmenį, kurį viešieji pirkimai gali atlikti šiame kelyje, o šiuo klausimu Komisija turėtų apsvarstyti galimybę peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1161

   (26 bis)

  , kad būtų užtikrintas jos suderinamumas su Reglamento (ES) 2019/631 tikslais.
  Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima
  kasmet
  , kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų, kurioje, inter alia, apžvelgiama netaršių transporto priemonių naudojimo pažanga, jų kainų pokyčiai
  bei jų energijos suvartojimas, poveikis vartotojams
  , alternatyvių degalų rūšių kūrimas ir infrastruktūros diegimas, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo,
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies plėtra, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001

   (26 ter)

  ,
  novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, jų veiklos pertvarkymas
  , visų pirma regionuose, kuriuose didelė procentinė darbo vietų dalis yra susijusi su automobilių pramonės vertės grandine, ir išmetamas teršalų kiekis, siejamas su lengvųjų transporto priemonių amžiumi, apsvarstant galimybę imtis veiksmų, kuriais siekiama sinchroniškai, socialiniu požiūrius teisingai ir aplinkai saugiu būdu palaipsniui atsisakyti senesnių transporto priemonių
  . Pažangos ataskaita taip pat bus grindžiama pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės teikia pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą, įskaitant socialinio dialogo rezultatus, Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais.
  Komisija taip pat turėtų konsultuotis su įvairiais nepriklausomais ekspertais, suinteresuotaisiais subjektais ir nacionalinėmis bei regionų valdžios institucijomis, siekiant užsitikrinti išsamia žinių bazę.
  Toliau vyksta automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrosintetinių degalų gamybos surenkant CO2 iš oro
  ir vandeniliu varomų automobilių su integruota vandenilio saugojimo sistemos technologija
  , jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų sekti šio sektoriaus inovacijų pažangą; |
| --- | --- |

(12)

atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje (26) numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų
  visiškai skaidriai ir konsultuojanti su visai suinteresuotaisiais subjektais
  įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka
  , be kita ko, apsvarstant galimybę nustatyti specialų socialinio dialogo automobilių sektoriuje forumą
  . Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ,
  įskaitant labai mažas įmones,
  konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais ir turėtų būti remiamasi
  Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo,
  Europos įgūdžių darbotvarke bei tokiomis jos iniciatyvomis, kaip Įgūdžių paktas, skirtomis sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Europos ir nacionalinio lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti netaršių transporto priemonių įperkamumą
  ir tvarumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į vaidmenį, kurį viešieji pirkimai gali atlikti šiame kelyje, o šiuo klausimu Komisija turėtų apsvarstyti galimybę peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1161

   (26 bis)

  , kad būtų užtikrintas jos suderinamumas su Reglamento (ES) 2019/631 tikslais.
  Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima
  kasmet
  , kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų, kurioje, inter alia, apžvelgiama netaršių transporto priemonių naudojimo pažanga, jų kainų pokyčiai
  bei jų energijos suvartojimas, poveikis vartotojams
  , alternatyvių degalų rūšių kūrimas ir infrastruktūros diegimas, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo,
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies plėtra, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001

   (26 ter)

  ,
  novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, jų veiklos pertvarkymas
  , visų pirma regionuose, kuriuose didelė procentinė darbo vietų dalis yra susijusi su automobilių pramonės vertės grandine, ir išmetamas teršalų kiekis, siejamas su lengvųjų transporto priemonių amžiumi, apsvarstant galimybę imtis veiksmų, kuriais siekiama sinchroniškai, socialiniu požiūrius teisingai ir aplinkai saugiu būdu palaipsniui atsisakyti senesnių transporto priemonių
  . Pažangos ataskaita taip pat bus grindžiama pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės teikia pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą, įskaitant socialinio dialogo rezultatus, Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais.
  Komisija taip pat turėtų konsultuotis su įvairiais nepriklausomais ekspertais, suinteresuotaisiais subjektais ir nacionalinėmis bei regionų valdžios institucijomis, siekiant užsitikrinti išsamia žinių bazę.
  Toliau vyksta automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrosintetinių degalų gamybos surenkant CO2 iš oro
  ir vandeniliu varomų automobilių su integruota vandenilio saugojimo sistemos technologija
  , jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų sekti šio sektoriaus inovacijų pažangą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | nors šis reglamentas taikomas tik į rinką tiekiamiems naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms komercinėms transporto priemonėms, svarbu jį įtraukti į platesnį Sąjungos masto veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama sumažinti esamo transporto priemonių parko priklausomybę nuo iškastinio kuro, siekiant saugoti visų valstybių narių piliečių sveikatą ir aplinką. Lėtas dabartinio transporto priemonių parko atsinaujinimas dar ilgai bus vienas iš veiksnių, stabdančių pažangą aplinkosaugos srityje. Be to, dabartinėje antrinėje taršių naudotų transporto priemonių rinkoje vidurio ir rytų Europoje kyla rizika, kad tarša bus perkelta į mažiau išsivysčiusius Sąjungos regionus. iki 2050 m. siekiant plataus užmojo klimato tikslų kartu reikėtų užtikrinti visų Sąjungos piliečių teisę į švarų orą. Siekiant paspartinti esamo automobilių parko taršos mažinimą, svarbiausia, kad Komisija skubiai pasiūlytų teisėkūros priemonių, kurios padėtų kurti palankias sąlygas jo pritaikymui, skatinant naudoti dabar prieinamas CO2 išmetimą mažinančias technologijas, pvz., mažo anglies dioksido kiekio degalus ar žibintus, kurie vartoja mažiau energijos, paspartinti krovininio ir keleivinio transporto perėjimą prie kitų transporto rūšių ir skatinti geresnius įpročius, pvz., važiavimą vienu automobiliu, tausojamąjį judumą, naudojimąsi miestų viešuoju transportu ir spręsti galimos anglies dioksido nutekėjimo iš automobilių grėsmės klausimą visos Sąjungos mastu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

nors šis reglamentas taikomas tik į rinką tiekiamiems naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms komercinėms transporto priemonėms, svarbu jį įtraukti į platesnį Sąjungos masto veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama sumažinti esamo transporto priemonių parko priklausomybę nuo iškastinio kuro, siekiant saugoti visų valstybių narių piliečių sveikatą ir aplinką. Lėtas dabartinio transporto priemonių parko atsinaujinimas dar ilgai bus vienas iš veiksnių, stabdančių pažangą aplinkosaugos srityje. Be to, dabartinėje antrinėje taršių naudotų transporto priemonių rinkoje vidurio ir rytų Europoje kyla rizika, kad tarša bus perkelta į mažiau išsivysčiusius Sąjungos regionus. iki 2050 m. siekiant plataus užmojo klimato tikslų kartu reikėtų užtikrinti visų Sąjungos piliečių teisę į švarų orą. Siekiant paspartinti esamo automobilių parko taršos mažinimą, svarbiausia, kad Komisija skubiai pasiūlytų teisėkūros priemonių, kurios padėtų kurti palankias sąlygas jo pritaikymui, skatinant naudoti dabar prieinamas CO2 išmetimą mažinančias technologijas, pvz., mažo anglies dioksido kiekio degalus ar žibintus, kurie vartoja mažiau energijos, paspartinti krovininio ir keleivinio transporto perėjimą prie kitų transporto rūšių ir skatinti geresnius įpročius, pvz., važiavimą vienu automobiliu, tausojamąjį judumą, naudojimąsi miestų viešuoju transportu ir spręsti galimos anglies dioksido nutekėjimo iš automobilių grėsmės klausimą visos Sąjungos mastu;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | siekiant užtikrinti suderinamumą su naujuoju Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslu ir su griežtesniais CO2 standartais, reikėtų parengti atnaujintą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB

   (26a)

  , įskaitant galimybę išplėsti jos aprėptį, kad ji būtų taikoma ir tam tikro dydžio automobilių parką turinčioms ar jį nuomojančioms privačioms įmonėms, taip stengiantis didinti netaršių transporto priemonių paklausą. Atsižvelgiant į tai, kad įmonių parko automobiliai greičiau patenka į privačių automobilių rinką, taip galėtų greičiau susikurti netaršių naudotų automobilių rinka, kuri bus ypač svarbi regionams, kuriuose pertvarka vyks sunkiau, be to, tai padėtų visoje Sąjungoje greičiau sulyginti jų kainą su tradicinių automobilių kaina; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

siekiant užtikrinti suderinamumą su naujuoju Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslu ir su griežtesniais CO2 standartais, reikėtų parengti atnaujintą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB

   (26a)

  , įskaitant galimybę išplėsti jos aprėptį, kad ji būtų taikoma ir tam tikro dydžio automobilių parką turinčioms ar jį nuomojančioms privačioms įmonėms, taip stengiantis didinti netaršių transporto priemonių paklausą. Atsižvelgiant į tai, kad įmonių parko automobiliai greičiau patenka į privačių automobilių rinką, taip galėtų greičiau susikurti netaršių naudotų automobilių rinka, kuri bus ypač svarbi regionams, kuriuose pertvarka vyks sunkiau, be to, tai padėtų visoje Sąjungoje greičiau sulyginti jų kainą su tradicinių automobilių kaina;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | šie viso ES parko tikslai
  turi
  būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimu,
  kaip nustatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje
  2014/94/ES (27); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

šie viso ES parko tikslai
  turi
  būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimu,
  kaip nustatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvoje
  2014/94/ES (27);

| (13) | šie viso ES parko tikslai
  turėtų
  būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimu,
  kuris yra itin svarbus griežtesniems tikslams pasiekti. Todėl, atsižvelgiant į silpną ir lėtą
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2014/94/ES (27)

  įgyvendinimą, griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos turėtų būti papildytos plataus užmojo pasiūlymu dėl Reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros, kuriame būtų nustatyti plataus užmojo privalomi tikslai dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros įrengimo visose 27 ES valstybėse narėse. Šiuos tikslus turėtų papildyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/31
  /ES
  nustatyti plataus užmojo tikslai, susiję su privačių įkrovimo punktų įrengimu pastatuose

   (27 bis)

  .. Dėl to visų pirma būtina tęsti ir didinti investicijas į reikiamos infrastruktūros diegimą; |
| --- | --- |

(13)

šie viso ES parko tikslai
  turėtų
  būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimu,
  kuris yra itin svarbus griežtesniems tikslams pasiekti. Todėl, atsižvelgiant į silpną ir lėtą
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2014/94/ES (27)

  įgyvendinimą, griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos turėtų būti papildytos plataus užmojo pasiūlymu dėl Reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros, kuriame būtų nustatyti plataus užmojo privalomi tikslai dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros įrengimo visose 27 ES valstybėse narėse. Šiuos tikslus turėtų papildyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/31
  /ES
  nustatyti plataus užmojo tikslai, susiję su privačių įkrovimo punktų įrengimu pastatuose

   (27 bis)

  .. Dėl to visų pirma būtina tęsti ir didinti investicijas į reikiamos infrastruktūros diegimą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | kadangi visame pasaulyje yra daugiau kaip milijardas iškastiniu kuru varomų automobilių, kurie išmeta daugiau kaip 30 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio, šiluminių automobilių konversija į elektrinius automobilius yra papildomas sprendimas tradiciniams gamintojams, kuris gali padėti paspartinti ekologinę pertvarką pasikliaujant žiedine ekonomika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

kadangi visame pasaulyje yra daugiau kaip milijardas iškastiniu kuru varomų automobilių, kurie išmeta daugiau kaip 30 proc. viso pasaulyje išmetamo CO2 kiekio, šiluminių automobilių konversija į elektrinius automobilius yra papildomas sprendimas tradiciniams gamintojams, kuris gali padėti paspartinti ekologinę pertvarką pasikliaujant žiedine ekonomika;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad būtų galima ekonomiškai efektyviai pereiti prie netaršių transporto priemonių,
  todėl tikslinga normas ir toliau mažinti penkerių metų etapais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad būtų galima ekonomiškai efektyviai pereiti prie netaršių transporto priemonių,
  todėl tikslinga normas ir toliau mažinti penkerių metų etapais
  ;

| (14) | gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad būtų galima ekonomiškai efektyviai
  , taip, kad būtų remiamas jų konkurencingumas ir rengiamas pagrindas kitoms inovacijoms,
  pereiti prie netaršių transporto priemonių,
  atsižvelgiant į tai, kad būtina pateikti aiškų scenarijų, kaip bus tiekiamos tos transporto priemonės, užtikrinant kelių transporto sektoriaus indėlį įgyvendinant Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslus
  ; |
| --- | --- |

(14)

gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad būtų galima ekonomiškai efektyviai
  , taip, kad būtų remiamas jų konkurencingumas ir rengiamas pagrindas kitoms inovacijoms,
  pereiti prie netaršių transporto priemonių,
  atsižvelgiant į tai, kad būtina pateikti aiškų scenarijų, kaip bus tiekiamos tos transporto priemonės, užtikrinant kelių transporto sektoriaus indėlį įgyvendinant Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslus
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | nuo 2030 m.
  pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, netaršių ir mažataršių transporto priemonių (toliau – NMTP) naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl NMTP naudojimo skatinimo sistema turėtų būti panaikinta
  nuo 2030 m
  .
  Iki šios datos, taigi ir visą šį dešimtmetį, NMTP skatinimo sistema ir toliau bus skatinamas transporto priemonių, kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra nuo nulio iki 50 g CO2/km, naudojimas, įskaitant baterines elektra varomas transporto priemones, elektrines transporto priemones su kuro elementais, kuriuose naudojamas vandenilis, ir didelio našumo prie elektros tinklo jungiamas hibridines elektrines transporto priemones. Po šios datos
  prie elektros tinklo jungiami hibridiniai elektriniai automobiliai ir toliau bus įskaičiuojami į viso parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti transporto priemonių gamintojai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

nuo 2030 m.
  pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, netaršių ir mažataršių transporto priemonių (toliau – NMTP) naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl NMTP naudojimo skatinimo sistema turėtų būti panaikinta
  nuo 2030 m
  .
  Iki šios datos, taigi ir visą šį dešimtmetį, NMTP skatinimo sistema ir toliau bus skatinamas transporto priemonių, kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra nuo nulio iki 50 g CO2/km, naudojimas, įskaitant baterines elektra varomas transporto priemones, elektrines transporto priemones su kuro elementais, kuriuose naudojamas vandenilis, ir didelio našumo prie elektros tinklo jungiamas hibridines elektrines transporto priemones. Po šios datos
  prie elektros tinklo jungiami hibridiniai elektriniai automobiliai ir toliau bus įskaičiuojami į viso parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti transporto priemonių gamintojai;

| (15) | pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, netaršių ir mažataršių transporto priemonių (toliau – NMTP) naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl NMTP naudojimo skatinimo sistema turėtų būti panaikinta. Prie elektros tinklo jungiami hibridiniai elektriniai automobiliai ir toliau bus įskaičiuojami į viso parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti transporto priemonių gamintojai; |
| --- | --- |

(15)

pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, netaršių ir mažataršių transporto priemonių (toliau – NMTP) naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl NMTP naudojimo skatinimo sistema turėtų būti panaikinta. Prie elektros tinklo jungiami hibridiniai elektriniai automobiliai ir toliau bus įskaičiuojami į viso parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti transporto priemonių gamintojai;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | pagal Reglamentą (ES) 2019/631 išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas, pasiektas diegiant inovacijas, į kurias neatsižvelgiama tipo patvirtinimo bandyme, šiuo metu įtraukiamas į ekologinių naujovių kreditus, kuriuos galima įskaičiuoti į gamintojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą. Šiuo metu galima prašyti sumažinti išmetamų teršalų kiekį iki 7 g/km vienam gamintojui. Ta viršutinė riba turėtų būti sumažinta atsižvelgiant į griežtesnius tikslus, siekiant užtikrinti, kad ši sistema ir toliau būtų taikoma tik tikrosioms inovacijoms, o ja nebūtų skatinama mažinti užmojų, susijusių su netaršių transporto priemonių pardavimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

pagal Reglamentą (ES) 2019/631 išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas, pasiektas diegiant inovacijas, į kurias neatsižvelgiama tipo patvirtinimo bandyme, šiuo metu įtraukiamas į ekologinių naujovių kreditus, kuriuos galima įskaičiuoti į gamintojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą. Šiuo metu galima prašyti sumažinti išmetamų teršalų kiekį iki 7 g/km vienam gamintojui. Ta viršutinė riba turėtų būti sumažinta atsižvelgiant į griežtesnius tikslus, siekiant užtikrinti, kad ši sistema ir toliau būtų taikoma tik tikrosioms inovacijoms, o ja nebūtų skatinama mažinti užmojų, susijusių su netaršių transporto priemonių pardavimu;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | technologinių ir socialinių inovacijų rėmimas – svarbus elementas skatinant spartesnį perėjimą prie nulinės taršos judumo. Reikšmingas inovacijų judumo ekosistemoje finansavimas jau yra siūlomas taikant įvairias Sąjungos finansavimo priemones, visų pirma priemones „Europos horizontas“, „InvestEU“, Regionų plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Inovacijų fondą ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Nors tikimasi, kad plataus užmojo metiniai išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai paskatins inovacijas automobilių sektoriaus tiekimo grandinėje, pagrindinis šio reglamento tikslas yra užtikrinti realų, veiksmingą ir patikrinamą išmetamo CO2 kiekio sumažinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

technologinių ir socialinių inovacijų rėmimas – svarbus elementas skatinant spartesnį perėjimą prie nulinės taršos judumo. Reikšmingas inovacijų judumo ekosistemoje finansavimas jau yra siūlomas taikant įvairias Sąjungos finansavimo priemones, visų pirma priemones „Europos horizontas“, „InvestEU“, Regionų plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Inovacijų fondą ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Nors tikimasi, kad plataus užmojo metiniai išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai paskatins inovacijas automobilių sektoriaus tiekimo grandinėje, pagrindinis šio reglamento tikslas yra užtikrinti realų, veiksmingą ir patikrinamą išmetamo CO2 kiekio sumažinimą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | Reglamente (ES) 2019/631 nustatyti tikslai iš dalies pasiekiami parduodant iš išorės įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones (OVC-HEV). Šių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis šiuo metu apskaitomas taikant naudingumo koeficientą, nustatytą Komisijos reglamentu (ES) 2017/1151

   (1 bis)

  , t. y. naudojant bateriją nuvažiuoto atstumo dalį, palyginti su atstumu, nuvažiuotu naudojant vidaus degimo variklį. Tačiau šis naudingumo koeficientas grindžiamas ne reprezentatyviais realiais duomenimis, o įverčiu. Pagal Reglamento (ES) 2019/631 12 straipsnio 2 dalį Komisija nuo 2021 m. sausio 1 d. renka realiųjų degalų sąnaudų duomenis per keleivinių automobilių transporto priemonėje įrengtus degalų sąnaudų matuoklius. OVC-HEV transporto priemonių naudingumo koeficientas turėtų būti nedelsiant peržiūrėtas naudojant tuos duomenis, siekiant užtikrinti, kad jis atspindėtų realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį. Atnaujintas naudingumo koeficientas turėtų būti taikomas ne vėliau kaip nuo 2025 m. ir turėtų būti nuolat peržiūrimas siekiant užtikrinti, kad jis ir toliau atspindėtų tikrąjį išmetamųjų teršalų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

Reglamente (ES) 2019/631 nustatyti tikslai iš dalies pasiekiami parduodant iš išorės įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones (OVC-HEV). Šių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis šiuo metu apskaitomas taikant naudingumo koeficientą, nustatytą Komisijos reglamentu (ES) 2017/1151

   (1 bis)

  , t. y. naudojant bateriją nuvažiuoto atstumo dalį, palyginti su atstumu, nuvažiuotu naudojant vidaus degimo variklį. Tačiau šis naudingumo koeficientas grindžiamas ne reprezentatyviais realiais duomenimis, o įverčiu. Pagal Reglamento (ES) 2019/631 12 straipsnio 2 dalį Komisija nuo 2021 m. sausio 1 d. renka realiųjų degalų sąnaudų duomenis per keleivinių automobilių transporto priemonėje įrengtus degalų sąnaudų matuoklius. OVC-HEV transporto priemonių naudingumo koeficientas turėtų būti nedelsiant peržiūrėtas naudojant tuos duomenis, siekiant užtikrinti, kad jis atspindėtų realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį. Atnaujintas naudingumo koeficientas turėtų būti taikomas ne vėliau kaip nuo 2025 m. ir turėtų būti nuolat peržiūrimas siekiant užtikrinti, kad jis ir toliau atspindėtų tikrąjį išmetamųjų teršalų kiekį;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant užtikrinti teisingą mažinimo pastangų paskirstymą, dvi mažesnių ir didesnių lengvųjų komercinių transporto priemonių ribinių verčių kreivės turėtų būti pakoreguotos taip, kad atspindėtų griežtesnes CO2 kiekio mažinimo normas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant užtikrinti teisingą mažinimo pastangų paskirstymą, dvi mažesnių ir didesnių lengvųjų komercinių transporto priemonių ribinių verčių kreivės turėtų būti pakoreguotos taip, kad atspindėtų griežtesnes CO2 kiekio mažinimo normas;

Išbraukta.

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | atsižvelgiant į padidintus bendruosius išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo
  2030
   m. bus panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000 –10 000 lengvųjų automobilių arba 1 000 –22 000 lengvųjų krovininių automobilių per kalendorinius metus taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

atsižvelgiant į padidintus bendruosius išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo
  2030
   m. bus panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000 –10 000 lengvųjų automobilių arba 1 000 –22 000 lengvųjų krovininių automobilių per kalendorinius metus taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą;

| (21) | atsižvelgiant į padidintus bendruosius išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo
  2036
   m. bus panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000 –10 000 lengvųjų automobilių arba 1 000 –22 000 lengvųjų krovininių automobilių per kalendorinius metus taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgiant į padidintus bendruosius išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo
  2036
   m. bus panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000 –10 000 lengvųjų automobilių arba 1 000 –22 000 lengvųjų krovininių automobilių per kalendorinius metus taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta
  2026
   m. Atliekant šią peržiūrą, reikėtų atsižvelgti į visus
  aspektus, į kuriuos atsižvelgiama dvejų metų ataskaitose
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta
  2026
   m. Atliekant šią peržiūrą, reikėtų atsižvelgti į visus
  aspektus, į kuriuos atsižvelgiama dvejų metų ataskaitose
  ;

| (23) | pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta
  2027
   m. Atliekant šią peržiūrą reikėtų atsižvelgti į visus
  metinių ataskaitų aspektus
  ; |
| --- | --- |

(23)

pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta
  2027
   m. Atliekant šią peržiūrą reikėtų atsižvelgti į visus
  metinių ataskaitų aspektus
  ;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. turėtų parengti bendrą per visą tokių lengvųjų transporto priemonių, kurios pateikiamos Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką, kad būtų galima susidaryti visapusišką įspūdį apie jų poveikį aplinkai. Komisija turėtų priimti priemones dėl tolesnių veiksmų, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų remiama Sąjungos pažanga siekiant įgyvendinti savo klimato srities užmojus. Be to, svarbu parengti metodiką, pagal kurią būtų vertinamas bendras transporto priemonių aplinkosauginis veiksmingumas, apskaičiuojamas ne tik pagal išmetamą CO2 kiekį, bet ir atsižvelgiant į bendrą aplinkosauginį pėdsaką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. turėtų parengti bendrą per visą tokių lengvųjų transporto priemonių, kurios pateikiamos Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką, kad būtų galima susidaryti visapusišką įspūdį apie jų poveikį aplinkai. Komisija turėtų priimti priemones dėl tolesnių veiksmų, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų remiama Sąjungos pažanga siekiant įgyvendinti savo klimato srities užmojus. Be to, svarbu parengti metodiką, pagal kurią būtų vertinamas bendras transporto priemonių aplinkosauginis veiksmingumas, apskaičiuojamas ne tik pagal išmetamą CO2 kiekį, bet ir atsižvelgiant į bendrą aplinkosauginį pėdsaką;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | buvo įvertinta galimybė skirti
  pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  konkrečiam fondui arba atitinkamai programai pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai
  .
  Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  ir
  toliau turi
  būti
  laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

buvo įvertinta galimybė skirti
  pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  konkrečiam fondui arba atitinkamai programai pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai
  .
  Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  ir
  toliau turi
  būti
  laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį
  ;

| (24) | skirtas
  pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  reikėtų skirti teisingam perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos remti ir, konkrečiai, švelninti perėjimo automobilių sektoriuje galimam neigiamam poveikiui užimtumui. Prireikus Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl tokios finansavimo priemonės sukūrimo. Ją kuriant visų pirma reikėtų atsižvelgti į paveiktus regionus
  ir
  bendruomenes, kurie gali
  būti
  labiau pažeidžiami, nes juose yra intensyviai vystoma automobilių pramonė arba dėl specifinių jų ypatumų, dėl kurių perėjimas prie netaršių transporto priemonių yra sudėtingesnis, pvz., atokiausiuose regionuose
  ; |
| --- | --- |

(24)

skirtas
  pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą,
  reikėtų skirti teisingam perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos remti ir, konkrečiai, švelninti perėjimo automobilių sektoriuje galimam neigiamam poveikiui užimtumui. Prireikus Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl tokios finansavimo priemonės sukūrimo. Ją kuriant visų pirma reikėtų atsižvelgti į paveiktus regionus
  ir
  bendruomenes, kurie gali
  būti
  labiau pažeidžiami, nes juose yra intensyviai vystoma automobilių pramonė arba dėl specifinių jų ypatumų, dėl kurių perėjimas prie netaršių transporto priemonių yra sudėtingesnis, pvz., atokiausiuose regionuose
  ;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto -a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

1 straipsnio 4 dalies a punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 4 dalies a punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-a)

| a
  ) | naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą; |
| --- | --- |

a
  )

naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą;

| „a
  ) | naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą
  , kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/631, kad būtų atsižvelgiama į gamybos ciklus
  ;“ |
| --- | --- |

„a
  )

naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.1 punktą
  , kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/631, kad būtų atsižvelgiama į gamybos ciklus
  ;“

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto -a a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

1 straipsnio 4 dalies b punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -aa) | 4 dalies b punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-aa)

| b) | naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą. |
| --- | --- |

b)

naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą.

| „b) | naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą
  , kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/631
  .“ |
| --- | --- |

„b)

naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 15 % mažesnis už 2021 m. tikslo vidurkį, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.1 punktą
  , kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/631
  .“

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto c papunktis

Reglamentas (ES) 2019/631

1 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 6
  dalyje tekstas „Nuo 2025 m. sausio 1 d.“ pakeičiamas tekstu „Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki


  2029 m. gruodžio 31 d
  .“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

6
  dalyje tekstas „Nuo 2025 m. sausio 1 d.“ pakeičiamas tekstu „Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki


  2029 m. gruodžio 31 d
  .“;

| c) | 6
  dalis išbraukiama
  . |
| --- | --- |

c)

6
  dalis išbraukiama
  .

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | įterpiamas šis punktas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

| „aa) | per lizdą įkraunama hibridinė elektrinė transporto priemonė (arba PHEV, angl. „Plug-in Hybrid Electric Vehicle“) – elektrinio variklio ir įkraunamos baterijos junginiu bei vidaus degimo varikliu, kurie gali veikti kartu arba atskirai, varoma transporto priemonė.“; |
| --- | --- |

„aa)

per lizdą įkraunama hibridinė elektrinė transporto priemonė (arba PHEV, angl. „Plug-in Hybrid Electric Vehicle“) – elektrinio variklio ir įkraunamos baterijos junginiu bei vidaus degimo varikliu, kurie gali veikti kartu arba atskirai, varoma transporto priemonė.“;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 3 punkto b a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

3 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įterpiamas šis punktas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

| „ba) | įmonės transporto priemonė – privačiai įmonei priklausanti arba jos nuomojama transporto priemonė, kaip apibrėžta pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001

   (1bis)

  , ir naudojama verslo tikslais. |
| --- | --- |

„ba)

įmonės transporto priemonė – privačiai įmonei priklausanti arba jos nuomojama transporto priemonė, kaip apibrėžta pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001

   (1bis)

  , ir naudojama verslo tikslais.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

7 straipsnio 10 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 10 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

aa)

10.   Komisija ne vėliau kaip 2023 m. 
  įvertina galimybę parengti bendrą
  Sąjungos per visą lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija tą
  vertinimą
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai, įskaitant, prireikus, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

„10.   Komisija ne vėliau kaip 2023 m. 
  paskelbia ataskaitą, kurioje nustatoma bendra
  Sąjungos per visą lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo
  metodika, įskaitant per visą tokių transporto priemonių suvartojamų degalų ir sunaudojamos energijos gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo
  metodiką. Komisija tą
  ataskaitą
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai, įskaitant, prireikus, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a b papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

7 straipsnio 10 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

įterpiama ši dalis:

„10a.
     
  Nuo 2024 m. sausio 1 d. gamintojai gali savo noru pateikti 10 dalyje nurodytus duomenis apie išmetamą CO2 kiekį per visą Sąjungos rinkai pateiktų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių gyvavimo ciklą 6 dalyje nurodytoms kompetentingoms institucijoms ir valstybėms narėms, kurios vėliau pagal šio straipsnio 2 dalį jas perduoda Komisijai. Nuo 2028 m. sausio 1 d. minėti duomenys įtraukiami į II ir III priedų A dalyse išvardytą informaciją.“;

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies5 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

8 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 8 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

8 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   Mokesčio už viršytą taršos normą sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis.

„4.   Mokesčio už viršytą taršos normą sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis.

Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia ataskaitą, kurioje išsamiai išdėstomas tikslinio finansavimo poreikis siekiant užtikrinti teisingą pertvarką automobilių sektoriuje, siekiant sušvelninti neigiamą poveikį užimtumui ir kitą ekonominį poveikį visose paveiktose valstybėse narėse, visų pirma labiausiai nuo pertvarkos nukentėjusiuose regionuose ir bendruomenėse. Kai tinkama, kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma Sąjungos finansavimo priemonė šiam poreikiui patenkinti, visų pirma siekiant koordinuoti ir finansuoti prevencines ir atsakomąsias priemones, skirtas vietos ir regioninio lygmens restruktūrizacijai, ir finansuoti automobilių sektoriaus, įskaitant automobilių gamintojus, jų sudedamųjų dalių tiekėjus ir papildomas techninės priežiūros ir remonto paslaugas, darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse.

Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia ataskaitą, kurioje išsamiai išdėstomas tikslinio finansavimo poreikis siekiant užtikrinti teisingą pertvarką automobilių sektoriuje, siekiant sušvelninti neigiamą poveikį užimtumui ir kitą ekonominį poveikį visose paveiktose valstybėse narėse, visų pirma labiausiai nuo pertvarkos nukentėjusiuose regionuose ir bendruomenėse. Kai tinkama, kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma Sąjungos finansavimo priemonė šiam poreikiui patenkinti, visų pirma siekiant koordinuoti ir finansuoti prevencines ir atsakomąsias priemones, skirtas vietos ir regioninio lygmens restruktūrizacijai, ir finansuoti automobilių sektoriaus, įskaitant automobilių gamintojus, jų sudedamųjų dalių tiekėjus ir papildomas techninės priežiūros ir remonto paslaugas, darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse.

Finansavimo priemonė gali būti speciali finansavimo priemonė arba Socialinio klimato fondo arba peržiūrėto Teisingos pertvarkos fondo dalis. Visos pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, skiriamos tam tikslui.“

Finansavimo priemonė gali būti speciali finansavimo priemonė arba Socialinio klimato fondo arba peržiūrėto Teisingos pertvarkos fondo dalis. Visos pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, skiriamos tam tikslui.“

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Reglamentas (ES) 2019/631

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Pagal 1 dalį prašoma nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos išimtis gali būti taikoma iki
  2029
   m. kalendorinių metų imtinai.“; | „Pagal 1 dalį prašoma nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos išimtis gali būti taikoma iki
  2035
   m. kalendorinių metų imtinai.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Pagal 1 dalį prašoma nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos išimtis gali būti taikoma iki
  2029
   m. kalendorinių metų imtinai.“;

„Pagal 1 dalį prašoma nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos išimtis gali būti taikoma iki
  2035
   m. kalendorinių metų imtinai.“;

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

10 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | 10 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a)

6a)

10 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   Gamintojas gali pateikti prašymą jam taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedo A dalies 1–4 punktus ir 6.3 punktą, nukrypti leidžiančią nuostatą, jei jis kartu su visomis jo susijusiomis įmonėmis atsakingas už nuo 10 000 iki 300 000 per kalendorinius metus Sąjungoje užregistruotų naujų lengvųjų automobilių.

„4.
     Gamintojas gali pateikti prašymą jam taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedo A dalies 1–4 punktus ir 6.3 punktą, nukrypti leidžiančią nuostatą
  iki 2028 m. imtinai
  , jei jis kartu su visomis jo susijusiomis įmonėmis atsakingas už nuo 10 000 iki 300 000 per kalendorinius metus Sąjungoje užregistruotų naujų lengvųjų automobilių.“

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

11 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b) | 11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b)

6b)

11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

1.   Tiekėjo arba gamintojo prašymu atsižvelgiama į išmetamo CO2 kiekį, sumažintą naudojant naujoviškas technologijas arba naujoviškų technologijų derinį (toliau – naujoviškų technologijų paketai).

„1.   Tiekėjo arba gamintojo prašymu atsižvelgiama į išmetamo CO2 kiekį, sumažintą naudojant naujoviškas technologijas arba naujoviškų technologijų derinį (toliau – naujoviškų technologijų paketai).

Į tokias technologijas atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu jos vertinamos pagal tokią metodiką, kurią naudojant galima gauti patikrinamus, atkartojamus ir palyginamus rezultatus.

Į tokias technologijas atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu jos vertinamos pagal tokią metodiką, kurią naudojant galima gauti patikrinamus, atkartojamus ir palyginamus rezultatus.

Kai naudojamos tokios technologijos, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis gali būti sumažintas ne daugiau kaip 7 g CO2/km.

2

2

Kai naudojamos tokios technologijos, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis gali būti sumažintas ne daugiau kaip 7 g CO2/km.
  iki 2024;

2

2

iki 2024;

| — | 5 g CO2/km nuo 2025 m.; |
| --- | --- |

—

5 g CO2/km nuo 2025 m.;

5 g CO2

| — | 4 g CO2/km nuo 2027 m.; |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km nuo 2027 m.;

4 g CO2

| — | 2 g CO2/km nuo 2030 m. iki ir įskaitant 2034 m. |
| --- | --- |

—

2 g CO2/km nuo 2030 m. iki ir įskaitant 2034 m.

2 g CO2

Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas siekiant nuo 2025 m. patikslinti šios dalies trečioje pastraipoje nurodytą viršutinę ribą, kad būtų atsižvelgta į technologinę plėtrą ir kartu užtikrintas proporcingas tos viršutinės ribos dydis, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu.

2

Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas siekiant nuo 2025 m. patikslinti šios dalies trečioje pastraipoje nurodytą viršutinę ribą
  ir ją nustatyti žemesnę
  , kad būtų atsižvelgta į technologinę plėtrą ir kartu užtikrintas proporcingas tos viršutinės ribos dydis, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu.“

ir ją nustatyti žemesnę

2

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 c punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6c) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6c)

6c)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Ekologinis projektavimas

Siekdama užtikrinti, kad perėjimu prie netaršaus judumo būtų visapusiškai prisidedama prie Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo ir žiedinės ekonomikos tikslų, Komisija iki 2023 m. gruodžio 31 d. pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl būtiniausių ekologinio projektavimo reikalavimų visiems naujiems lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, nustatymo, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo, ilgaamžiškumo ir taisomumo reikalavimus pagrindinėms dalims, pvz., žibintams, elektroniniams komponentams ir akumuliatoriams, būtiniausius metalų, plastikų ir svarbiausiųjų žaliavų regeneravimo reikalavimus, atsižvelgdama į kitiems su energija susijusiems gaminiams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB taikomus principus

   (1 bis)

  .

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 d punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

12 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6d) | 12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6d)

6d)

12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.   Siekiant, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 1 d. įvertina, kaip degalų ir energijos suvartojimo duomenys galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir degalų ar energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.

„3.   Siekiant, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 1 d. įvertina, kaip
  realūs
  degalų ir energijos suvartojimo duomenys
  , surinkti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392

   (1a)

  ,
  galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir degalų ar energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.

Komisija stebi ir kasmet teikia
  duomenis dėl
  pirmoje pastraipoje
  nurodyto skirtumo pokyčių
  2021
  –2026
   m. laikotarpiu ir,
  siekdama išvengti to skirtumo didėjimo, 2027
   m. 
  įvertina galimybes sukurti mechanizmą
  ,
  kad būtų galima patikslinti
  gamintojo vidutinį savitąjį
  išmetamo
  CO2 kiekį
  nuo 2030 m., ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas toks mechanizmas
  .

duomenis dėl

nurodyto skirtumo pokyčių

–2026

siekdama išvengti to skirtumo didėjimo, 2027

įvertina galimybes sukurti mechanizmą

kad būtų galima patikslinti

išmetamo

2

nuo 2030 m., ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas toks mechanizmas

Komisija stebi ir kasmet teikia
  ataskaitas apie tai, kaip
  pirmoje pastraipoje
  nurodytas skirtumas kinta nuo
  2021 m. laikotarpiu, ir
  prireikus
  ,
  kai tik bus surinkta pakankamai duomenų ir ne vėliau kaip


  2026
   m. 
  gruodžio 31 d.
   
  pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  ,
  siekiant panaikinti tą skirtumą, pakoreguojant
  gamintojo vidutinį savitąjį
  išmetamą
  CO2 kiekį
  pagal realius duomenis, surinktus pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392
  .

ataskaitas apie tai, kaip

nurodytas skirtumas kinta nuo

prireikus

kai tik bus surinkta pakankamai duomenų ir ne vėliau kaip

2026

gruodžio 31 d.

pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

siekiant panaikinti tą skirtumą, pakoreguojant

išmetamą

2

pagal realius duomenis, surinktus pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392

Be to, Komisija visų pirma įvertina šio straipsnio 1 dalyje nurodytų degalų ir energijos sąnaudų duomenų naudojimą iš išorės įkraunamoms hibridinėms elektrinėms transporto priemonėms (OVC-HEV). Remdamasi tais duomenimis, Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomi OVC-HEV transporto priemonėms taikomi naudingumo koeficientai, siekiant užtikrinti, kad nuo 2025 m. jų išmetamų teršalų kiekis atitiktų realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį.

Be to, Komisija visų pirma įvertina šio straipsnio 1 dalyje nurodytų degalų ir energijos sąnaudų duomenų naudojimą iš išorės įkraunamoms hibridinėms elektrinėms transporto priemonėms (OVC-HEV). Remdamasi tais duomenimis, Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomi OVC-HEV transporto priemonėms taikomi naudingumo koeficientai, siekiant užtikrinti, kad nuo 2025 m. jų išmetamų teršalų kiekis atitiktų realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 6 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 e punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

12 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6e) | 12 straipsnis papildomas šia dalimi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6e)

6e)

12 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.
     
  Iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis nustatoma netaršių ir mažataršių transporto priemonių efektyvumo matavimo ir palyginimo metodika, pagrįsta elektros energijos kiekiu, kurio joms reikia nuvažiuoti 100 kilometrų. Toje metodikoje visų pirma atsižvelgiama į sunaudotos elektros poveikį išteklių kiekiui, kurio reikia tokių transporto priemonių baterijoms su vidiniu energijos kaupikliu.

Ne vėliau kaip iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomos būtiniausios energijos vartojimo efektyvumo ribos, taikomos Sąjungos rinkai pateikiamiems naujiems nulinės taršos lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms.“

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Reglamentas (ES) 2019/631

14a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14a straipsnis | 14a straipsnis |
| Pažangos ataskaita | Pažangos ataskaita |
| Iki 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau –
  kas dvejus metus
  Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta pertvarka, įskaitant finansines priemones. | Iki 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau –
  kasmet
  Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta
  teisinga
  pertvarka, įskaitant finansines priemones. |
| Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima
  netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą, pažangą siekiant įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, galimą inovacijų technologijų ir tvarių alternatyvių degalų indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, poveikį vartotojams, socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas prie netaršaus judumo keliuose.“; | Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima: |
| | a) | pažangą netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo ir jų įperkamumo bei energijos vartojimo efektyvumo srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14a straipsnis

14a straipsnis

Pažangos ataskaita

Pažangos ataskaita

Iki 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau –
  kas dvejus metus
  Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta pertvarka, įskaitant finansines priemones.

kas dvejus metus

Iki 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau –
  kasmet
  Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta
  teisinga
  pertvarka, įskaitant finansines priemones.

kasmet

teisinga

Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima
  netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą, pažangą siekiant įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, galimą inovacijų technologijų ir tvarių alternatyvių degalų indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, poveikį vartotojams, socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas prie netaršaus judumo keliuose.“;

netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą, pažangą siekiant įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, galimą inovacijų technologijų ir tvarių alternatyvių degalų indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, poveikį vartotojams, socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas prie netaršaus judumo keliuose.“;

Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima:

a)

a)

pažangą netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo ir jų įperkamumo bei energijos vartojimo efektyvumo srityse;

pažangą netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo ir jų įperkamumo bei energijos vartojimo efektyvumo srityse;

| b) | poveikį vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims, ir tų segmentų vartotojų netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo didėjimo tempą, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemonių, kuriomis remiamas šių transporto priemonių naudojimas, prieinamumą ir aprėptį; |
| --- | --- |

b)

b)

poveikį vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims, ir tų segmentų vartotojų netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo didėjimo tempą, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemonių, kuriomis remiamas šių transporto priemonių naudojimas, prieinamumą ir aprėptį;

poveikį vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims, ir tų segmentų vartotojų netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo didėjimo tempą, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemonių, kuriomis remiamas šių transporto priemonių naudojimas, prieinamumą ir aprėptį;

| c) | naudotų transporto priemonių rinką; |
| --- | --- |

c)

c)

naudotų transporto priemonių rinką;

naudotų transporto priemonių rinką;

| d) | pažangą siekiant pakankamos viešosios ir privačios įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, įskaitant, be kita ko, pažangą siekiant šių tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir Europos Parlemento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES

   (1 bis)

  ; |
| --- | --- |

d)

d)

pažangą siekiant pakankamos viešosios ir privačios įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, įskaitant, be kita ko, pažangą siekiant šių tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir Europos Parlemento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES

   (1 bis)

  ;

pažangą siekiant pakankamos viešosios ir privačios įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, įskaitant, be kita ko, pažangą siekiant šių tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir Europos Parlemento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES

1 bis

;

| e) | pažangą didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį Sąjungoje pagal Direktyvą (ES) 2018/2001; |
| --- | --- |

e)

e)

pažangą didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį Sąjungoje pagal Direktyvą (ES) 2018/2001;

pažangą didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį Sąjungoje pagal Direktyvą (ES) 2018/2001;

| f) | galimą inovacinių technologijų ir tvarių alternatyviųjų degalų, įskaitant sintetinį kurą, indėlį siekiant poveikio klimatui neutralumo transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

f)

f)

galimą inovacinių technologijų ir tvarių alternatyviųjų degalų, įskaitant sintetinį kurą, indėlį siekiant poveikio klimatui neutralumo transporto sektoriuje;

galimą inovacinių technologijų ir tvarių alternatyviųjų degalų, įskaitant sintetinį kurą, indėlį siekiant poveikio klimatui neutralumo transporto sektoriuje;

| g) | rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, taikant pagal 7 straipsnio 10 dalį priimtą metodiką; |
| --- | --- |

g)

g)

rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, taikant pagal 7 straipsnio 10 dalį priimtą metodiką;

rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, taikant pagal 7 straipsnio 10 dalį priimtą metodiką;

| h) | socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas, atsižvelgiant į užimtumą ir konkurencingumą, siekiant pereiti prie netaršaus judumo keliuose. |
| --- | --- |

h)

h)

socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas, atsižvelgiant į užimtumą ir konkurencingumą, siekiant pereiti prie netaršaus judumo keliuose.

socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas, atsižvelgiant į užimtumą ir konkurencingumą, siekiant pereiti prie netaršaus judumo keliuose.

| i) | poveikį užimtumui, kuris turi būti įvertintas parengiant detalizuotą darbo vietų kūrimo automobilių pramonėje ir poveikio regionams, kuriuose yra šios pramonės šakos, žemėlapį, taip pat Sąjungos, valstybių narių ar vietos lygmens priemones, įskaitant finansines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti socialinį ir ekonominį poveikį tuose regionuose, įskaitant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas; |
| --- | --- |

i)

i)

poveikį užimtumui, kuris turi būti įvertintas parengiant detalizuotą darbo vietų kūrimo automobilių pramonėje ir poveikio regionams, kuriuose yra šios pramonės šakos, žemėlapį, taip pat Sąjungos, valstybių narių ar vietos lygmens priemones, įskaitant finansines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti socialinį ir ekonominį poveikį tuose regionuose, įskaitant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas;

poveikį užimtumui, kuris turi būti įvertintas parengiant detalizuotą darbo vietų kūrimo automobilių pramonėje ir poveikio regionams, kuriuose yra šios pramonės šakos, žemėlapį, taip pat Sąjungos, valstybių narių ar vietos lygmens priemones, įskaitant finansines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti socialinį ir ekonominį poveikį tuose regionuose, įskaitant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas;

| k) | galimą papildomų nacionalinių ir Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama sumažinti lengvųjų transporto priemonių parko vidutinį amžių, taigi ir išmetamų teršalų kiekį, pvz., priemonių, kuriomis remiamas laipsniškas senesnių transporto priemonių atsisakymas socialiniu požiūriu teisingu ir aplinkai saugiu būdu, indėlį. |
| --- | --- |

k)

k)

galimą papildomų nacionalinių ir Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama sumažinti lengvųjų transporto priemonių parko vidutinį amžių, taigi ir išmetamų teršalų kiekį, pvz., priemonių, kuriomis remiamas laipsniškas senesnių transporto priemonių atsisakymas socialiniu požiūriu teisingu ir aplinkai saugiu būdu, indėlį.

galimą papildomų nacionalinių ir Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama sumažinti lengvųjų transporto priemonių parko vidutinį amžių, taigi ir išmetamų teršalų kiekį, pvz., priemonių, kuriomis remiamas laipsniškas senesnių transporto priemonių atsisakymas socialiniu požiūriu teisingu ir aplinkai saugiu būdu, indėlį.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Reglamentas (ES) 2019/631

14a straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vadovaudamosi Tarybos rekomendacija (ES) .../... [Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], kuria siekiama užtikrinti sąžiningą perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, valstybės narės raginamos parengti teisingos teritorinės pertvarkos planus savo automobilių pramonei, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kad struktūriniai pokyčiai būtų nukreipti socialiai priimtinu būdu ir būtų išvengta socialinių trikdžių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vadovaudamosi Tarybos rekomendacija (ES) .../... [Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], kuria siekiama užtikrinti sąžiningą perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, valstybės narės raginamos parengti teisingos teritorinės pertvarkos planus savo automobilių pramonei, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kad struktūriniai pokyčiai būtų nukreipti socialiai priimtinu būdu ir būtų išvengta socialinių trikdžių.

Vadovaudamosi Tarybos rekomendacija (ES) .../... [Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], kuria siekiama užtikrinti sąžiningą perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, valstybės narės raginamos parengti teisingos teritorinės pertvarkos planus savo automobilių pramonei, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kad struktūriniai pokyčiai būtų nukreipti socialiai priimtinu būdu ir būtų išvengta socialinių trikdžių.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

14a a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

įterpiamas šis straipsnis:

„14aa straipsnis

Papildomos priemonės, kuriomis siekiama remti netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių paklausą Sąjungos rinkoje

Ne vėliau kaip 2023 m. vasario 28 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama padidinti visai netaršių transporto priemonių dalį viešajame ir įmonių lengvųjų transporto priemonių parke. Į pasiūlymus įtraukiami privalomi nulinio išmetamųjų teršalų kiekio įpareigojimai įmonių ir viešųjų transporto priemonių parkų savininkams ir operatoriams, kartu atsižvelgiant į regioninius skirtumus.“

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

14 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

įterpiamas šis straipsnis:

„14b straipsnis

Pagal Direktyvos (ES) .../... [Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos nauja redakcija] 3 straipsnio 1 dalies b punktą, nustatydamos politiką, planuodamos ir priimdamos sprendimus dėl investicijų, susijusių su įkrovimo ir alternatyviųjų degalų degalinių infrastruktūros diegimu, be kita ko, dėl visapusiško energijos vartojimo efektyvumo – nuo išteklių gavybos šaltinio iki transporto priemonės – naudojant įvairias netaršias technologijas, valstybės narės atsižvelgia į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.“

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

14 a b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b)

9b)

įterpiamas šis straipsnis:

„14ab straipsnis

Papildomos priemonės, kuriomis siekiama remti perėjimą prie netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių Sąjungos rinkoje

Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo suderinamos vidaus degimo varikliais varomų transporto priemonių, konvertuotų į baterijomis arba kuro elementais varomas transporto priemones, tipo patvirtinimo taisyklės, suteikiant serijos patvirtinimą. Taikant šį reglamentą, Komisija taip pat įvertina galimybę nustatyti taisyklę, pagal kurią būtų apskaičiuojami vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių, konvertuotų į baterijomis arba kuro elementais varomas transporto priemones, CO2 ekvivalentai.“

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

Reglamentas (ES) 2019/631

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  2028
   m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą. | 1.   
  2027
   m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka
  išsamią
  šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą. |
| Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą. | Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  2028
   m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą.

1.   
  2027
   m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka
  išsamią
  šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą.

Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

15 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 15 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

15 straipsnyje įterpiama ši dalis:

15 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Atlikdama 1 dalyje nurodytą peržiūrą, Komisija taip pat pateikia ataskaitą dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio, remdamasi 7 straipsnio 10 dalyje nustatyta metodika. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo šis reglamentas papildomas siekiant spręsti šio išmetamo CO2 kiekio klausimą.“

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

15 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 6 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

6 dalis pakeičiama taip:

6 dalis pakeičiama taip:

6.   
  Komisija ne
  vėliau kaip
  2020 m
  .
  gruodžio 31 d.
  persvarsto Direktyvą 1999/94/EB, atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli, patikima ir palyginama informacija apie rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių degalų sąnaudas, išmetamo CO2 kiekį
  ir
  išmetamų oro teršalų kiekį, ir įvertina degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio ženklinimo sistemos įdiegimo naujose lengvosiose komercinėse transporto priemonėse galimybes.
  Prireikus kartu su peržiūros ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

„6.
     
  Ne
  vėliau kaip ...
  [6 mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija
  persvarsto Direktyvą 1999/94/EB, atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli, patikima ir palyginama informacija apie rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių
  tikrąsias
  degalų sąnaudas, išmetamo CO2 kiekį, išmetamų oro teršalų kiekį
  ir energijos vartojimo efektyvumą
  , ir įvertina degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio ženklinimo sistemos įdiegimo naujose lengvosiose komercinėse transporto priemonėse galimybes.“

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 dalies 1 punkto f papunktis

Priedo 1 dalies 1 punkto f papunktis

Reglamentas (ES) 2019/631

I priedo A dalies 6.3.1 punkto 1–2 pastraipos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma
  · NMTP koeficientas | Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma |
| čia | čia |
| atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą; | atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą; |
| NMTP koeficientas (1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0  – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0 ; | |
| čia | |
| netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus: | |
| C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.) | |
| Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke netaršios ir mažataršės transporto priemonės 2017 m. sudarė mažiau nei 60 proc. Sąjungos vidurkio ir kuriose 2017 m.

   (*)

  buvo užregistruota mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, NMTPsavitasis iki 2029 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę: | |
| C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.) | |
| Tais atvejais, kai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2028 m., parke viršija 5 proc., ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 daugiklį; | |
| x – 15 proc. 2025–2029 m. | |
| |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma
  · NMTP koeficientas

· NMTP koeficientas

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

čia

čia

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą;

2

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą;

2

NMTP koeficientas (1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0  – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0 ;

NMTP koeficientas (1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0  – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0 ;

čia

čia

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus:

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis

Image 1C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.)

Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke netaršios ir mažataršės transporto priemonės 2017 m. sudarė mažiau nei 60 proc. Sąjungos vidurkio ir kuriose 2017 m.

   (*)

  buvo užregistruota mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, NMTPsavitasis iki 2029 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke netaršios ir mažataršės transporto priemonės 2017 m. sudarė mažiau nei 60 proc. Sąjungos vidurkio ir kuriose 2017 m.

*

buvo užregistruota mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, NMTPsavitasis

Image 2C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.)

Tais atvejais, kai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2028 m., parke viršija 5 proc., ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 daugiklį;

Tais atvejais, kai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2028 m., parke viršija 5 proc., ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 daugiklį;

x – 15 proc. 2025–2029 m.

x – 15 proc. 2025–2029 m.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies 2 punkto d papunktis

I priedo 1 dalies 2 punkto d papunktis

Reglamentas (ES) 2019/631

I priedo B dalies 6.2.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 6.2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „6.2.2. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α· (TM – TM0)
  Čia
  viso ES parko tikslas2030 nustatytas pagal 6.1.
  3
  punktą;
  α –
  a2030,L

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2030,H

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;
  čia


  a2030,L yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);


  a2030,H yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);
  vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

6.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„6.2.2.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α· (TM – TM0)

2030

0

Čia

viso ES parko tikslas2030 nustatytas pagal 6.1.
  3
  punktą;

2030

3

α –
  a2030,L

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2030,H

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

a2030,L

0

a2030,H

0

čia

a2030,L yra


  Image 3C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2030,L

a2030,H yra


  Image 4C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2030,H

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

2021

TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

0

| d) | 6.2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „6.2.2. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α· (TM – TM0)
  Čia
  viso ES parko tikslas2030 nustatytas pagal 6.1.
  2
  punktą;
  α –
  a2030

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2021

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;
  čia


  a2030 yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);


  a2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte


  vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |
| --- | --- | --- |

d)

6.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„6.2.2.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α· (TM – TM0)

2030

0

Čia

viso ES parko tikslas2030 nustatytas pagal 6.1.
  2
  punktą;

2030

2

α –
  a2030

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2021

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

a2030

0

a2021

0

čia

a2030 yra


  Image 5C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2030

a2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte

a2021

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

2021

TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

0

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies 2 punkto e papunktis

I priedo 1 dalies 2 punkto e papunktis

Reglamentas (ES) 2019/631

I priedo B dalies 6.2.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | pridedamas 6.2.3 punktas:






  „6.2.3. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α· (TM – TM0)
  Čia
  viso ES parko tikslas2035 nustatytas pagal 6.1.3 punktą;
  α –
  a2035,L

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2035,H

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;
  čia


  a2035,L yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);


  a2035,H yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);
  vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

pridedamas 6.2.3 punktas:

„6.2.3.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α· (TM – TM0)

2035

0

Čia

viso ES parko tikslas2035 nustatytas pagal 6.1.3 punktą;

2035

α –
  a2035,L

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2035,H

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

a2035,L

0

a2035,H

0

čia

a2035,L yra


  Image 6C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2035,L

a2035,H yra


  Image 7C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2035,H

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

2021

TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

0

| e) | pridedamas 6.2.3 punktas:






  „6.2.3. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α· (TM – TM0)
  Čia
  viso ES parko tikslas2035 nustatytas pagal 6.1.3 punktą;
  α –
  a2035

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2021

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;
  čia


  a2035 yra


  C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);


  a2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte


  vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;
  TM0– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |
| --- | --- | --- |

e)

pridedamas 6.2.3 punktas:

„6.2.3.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α· (TM – TM0)

2035

0

Čia

viso ES parko tikslas2035 nustatytas pagal 6.1.3 punktą;

2035

α –
  a2035

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir
  a2021

  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

a2035

0

a2021

0

čia

a2035 yra


  Image 8C4932022LT15010120220608LT0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862, kiek tai susiję su Sąjungos interesams naudingų informacinių perspėjimų dėl trečiųjų šalių piliečių įvedimu į Šengeno informacinę sistemą (SIS)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1190.)C4932022LT33210120220609LT0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.);

a2035

a2021 kaip apibrėžta 6.2.1 punkte

a2021

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

2021

TM– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte;

TM0– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

0

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 dalies 2 punkto e a papunktis (naujas)

Priedo 1 dalies 2 punkto e a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2019/631

I priedo B dalies 6.3.1 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | 6.3.1 punkto pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

6.3.1 punkto pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

6.3.1 punkto pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

Savitoji teršalų išmetimo norma = (atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtargets – viso ES parko tikslas2025))
  · MNTP koeficientas

targets

2025)

· MNTP koeficientas

„Savitoji teršalų išmetimo norma = (atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtargets– viso ES parko tikslas2025))

targets

2025

čia

čia

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.1 punktą;

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.1 punktą;

øtargets – visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

targets

øtargets – visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;“

targets

MNTP koeficientas – (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0  – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0 . čia:

MNTP koeficientas – (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0  – tuomet MNTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0 . čia:

čia

čia

y – netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus: [LYGTIS]

y – netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip MNTPsavitasis

x = 15 %

x = 15 %

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0150/2022).

1

(23)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

23

(23)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

23

(24)  2021 m. [...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [.../...], kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies
  keičiamas Reglamentas
  (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas)
  , [OL
   L, .../... .].

24

keičiamas Reglamentas

, [OL

(24)  2021 m. 
  birželio 30 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
  2021
  /
  1119
  , kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies
  keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir
  (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas)
  (



  OL
   L 
  243
  ,
  2021 7 9, p. 1



  )
  .

24

birželio 30 d.

2021

1119

keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir

(

OL

243

2021 7 9, p. 1

)

(25)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

25

2

(25)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

25

2

(25 bis)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

25 bis

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(26)  2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatas „2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Siekiant Europos ekonomikos atsigavimo – stipresnė bendroji rinka“, COM(2021)0350.

26

(26)  2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatas „2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Siekiant Europos ekonomikos atsigavimo – stipresnė bendroji rinka“, COM(2021)0350.

26

(26 bis)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1161, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 188, 2019 7 12, p. 116).

26 bis

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1161, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 188, 2019 7 12, p. 116).

(26 ter)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

26 ter

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(26a)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

26a

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

(27)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

27

(27)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

27

(27 bis)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

27 bis

2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

(1 bis)  
  2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).

1 bis

2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).

(1bis)  
  2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (OL L 294, 2001 11 10, p. 1).“

1bis

2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (OL L 294, 2001 11 10, p. 1).“

(1 bis)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).“

1 bis

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).“

(1a)  

  1a2021 m. kovo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/392 dėl lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio stebėsenos ir duomenų apie jį teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631, kuriuo panaikinami Komisijos įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1014/2010, (ES) Nr. 293/2012, (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 (OL L 77, 2021 3 5, p. 8).“

1a

1a

2

(1 bis)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

1 bis

2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

(*)  
  Netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių parke 2017 m. apskaičiuojama bendrą 2017 m. užregistruotų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių dalijant iš bendro tais pačiais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus.“;

*

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių parke 2017 m. apskaičiuojama bendrą 2017 m. užregistruotų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių dalijant iš bendro tais pačiais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus.“;

---

2022 m. birželio 9 d., ketvirtadienis

| 2022 12 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 493/332 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 493/332

---

P9_TA(2022)0241

Tarptautinė viešųjų pirkimų priemonė ***I

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 493/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0124) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2016)0034), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0124) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2016)0034),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0018/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0018/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. kovo 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. kovo 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 60 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 60 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0454/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0454/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 16 d. Pirmininkų sueigos sprendimą dėl nebaigtų 8-osios Parlamento kadencijos darbų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 16 d. Pirmininkų sueigos sprendimą dėl nebaigtų 8-osios Parlamento kadencijos darbų,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto antrą pranešimą (A9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto antrą pranešimą (A9-0337/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; jis bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu teisėkūros procedūra priimtu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; pareiškimas dėl reglamento dėl Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės peržiūros bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu teisėkūros procedūra priimtu aktu, o pareiškimas dėl išimtinės kompetencijos bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 264, 2016 7 20, p. 110.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2021 12 14 priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0497).

---

P9_TC1-COD(2012)0060

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP))

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1031.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAS PAREIŠKIMAS REGLAMENTO (ES) 2022/1031 (1) ATŽVILGIU

Europos Parlamentas ir Taryba pripažįsta, kad komiteto procedūros taisyklės, dėl kurių susitarta šiame dokumente, nenulemia kitų vykstančių ar būsimų teisėkūros derybų rezultatų ir neturi būti laikomos precedentu kitiems teisėkūros dokumentams.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL REGLAMENTO DĖL TARPTAUTINĖS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PRIEMONĖS (REGLAMENTAS (ES) 2022/1031) PERŽIŪROS

Atlikdama Reglamento (ES) 2022/1031 taikymo srities, veikimo ir veiksmingumo peržiūrą pagal jo 14 straipsnį, Komisija taip pat įvertins, ar reikia jo netaikyti nė vienai iš besivystančių šalių, kurios naudojasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta bendrąja priemone, visų pirma šalims, kurios naudojasi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 9 straipsnyje apibrėžta specialia darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąja priemone. Atlikdama peržiūrą Komisija ypatingą dėmesį skirs sektoriams, kurie laikomi strateginiais ES viešųjų pirkimų srityje.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL IŠIMTINĖS KOMPETENCIJOS REGLAMENTO (ES) 2022/1031) ATŽVILGIU

Kaip Teisingumo Teismas patvirtino savo nuomonėje 2/15, trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų dalyvavimas Sąjungos viešųjų pirkimų procedūrose patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį, kurioje, kaip aiškiai nurodyta SESV 3 straipsnio 1 dalies e punkte, Sąjunga turi išimtinę kompetenciją. Todėl valstybės narės ir jų perkančiosios organizacijos bei perkantieji subjektai neturi nustatyti arba palikti galioti jokių teisėkūros ar kitų bendrai taikytinų priemonių, kuriomis reglamentuojama trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų prieiga prie šių procedūrų, išskyrus tas, kurios taikomos pagal šį reglamentą ir kitus Sąjungos teisės aktus.

---

(1)  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1031 dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L 173, 2022 6 30, p. 1).

---