# Jurnalul Oficial C 493/27 d

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 493 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6527 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 493

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6527 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 6 și 9 iunie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 6 și 9 iunie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 iunie 2022 |
| 2022/C 493/01 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Turcia (2021/2250(INI)) | 2 |
| 2022/C 493/02 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Foaia de parcurs a SEAE privind schimbările climatice și apărarea (2021/2102(INI)) | 19 |
| 2022/C 493/03 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică (2021/2232(INI)) | 32 |
| 2022/C 493/04 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la insule și politica de coeziune: situația actuală și provocările viitoare (2021/2079(INI)) | 48 |
| 2022/C 493/05 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului (2021/2168(INI)) | 62 |
| | Miercuri, 8 iunie 2022 |
| 2022/C 493/06 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la securitatea în cadrul Parteneriatului estic și rolul politicii de securitate și apărare comune (2021/2199(INI)) | 70 |
| | Joi, 9 iunie 2022 |
| 2022/C 493/07 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv la dosarele poliției din Xinjiang (2022/2700(RSP)) | 96 |
| 2022/C 493/08 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua (2022/2701(RSP)) | 100 |
| 2022/C 493/09 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la încălcările libertății mass-mediei și la siguranța jurnaliștilor în Georgia (2022/2702(RSP)) | 104 |
| 2022/C 493/10 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (2022/2703(RSP)) | 108 |
| 2022/C 493/11 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la dreptul de inițiativă al Parlamentului (2020/2132(INI)) | 112 |
| 2022/C 493/12 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort posibila anulare a dreptului de avort în SUA de către Curtea Supremă (2022/2665(RSP)) | 120 |
| 2022/C 493/13 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor (2022/2705(RSP)) | 130 |
| 2022/C 493/14 | Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (2022/2611(RSP)) | 132 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 8 iunie 2022 |
| 2022/C 493/15 | Recomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, privind politica externă, de securitate și de apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (2022/2039(INI)) | 136 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2022

2022/C 493/01

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Turcia (2021/2250(INI))

2

2022/C 493/02

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Foaia de parcurs a SEAE privind schimbările climatice și apărarea (2021/2102(INI))

19

2022/C 493/03

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică (2021/2232(INI))

32

2022/C 493/04

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la insule și politica de coeziune: situația actuală și provocările viitoare (2021/2079(INI))

48

2022/C 493/05

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului (2021/2168(INI))

62

Miercuri, 8 iunie 2022

2022/C 493/06

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la securitatea în cadrul Parteneriatului estic și rolul politicii de securitate și apărare comune (2021/2199(INI))

70

Joi, 9 iunie 2022

2022/C 493/07

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv la dosarele poliției din Xinjiang (2022/2700(RSP))

96

2022/C 493/08

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua (2022/2701(RSP))

100

2022/C 493/09

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la încălcările libertății mass-mediei și la siguranța jurnaliștilor în Georgia (2022/2702(RSP))

104

2022/C 493/10

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (2022/2703(RSP))

108

2022/C 493/11

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la dreptul de inițiativă al Parlamentului (2020/2132(INI))

112

2022/C 493/12

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort posibila anulare a dreptului de avort în SUA de către Curtea Supremă (2022/2665(RSP))

120

2022/C 493/13

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor (2022/2705(RSP))

130

2022/C 493/14

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (2022/2611(RSP))

132

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 8 iunie 2022

2022/C 493/15

Recomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, privind politica externă, de securitate și de apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (2022/2039(INI))

136

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 iunie 2022 |
| 2022/C 493/16 | Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2022 privind numirea Margreetei Fröberg ca membră a juriului înființat în temeiul articolului 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (2022/2043(INS)) | 148 |
| 2022/C 493/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE)) | 149 |
| | Miercuri, 8 iunie 2022 |
| 2022/C 493/18 | P9_TA(2022)0227Consolidarea mandatului Europol: introducerea de semnalări în SIS ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, în ceea ce privește introducerea de semnalări de către Europol (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii | 150 |
| 2022/C 493/19 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE)) | 151 |
| 2022/C 493/20 | Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE)) | 152 |
| 2022/C 493/21 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) | 158 |
| 2022/C 493/22 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 198 |
| 2022/C 493/23 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) | 202 |
| 2022/C 493/24 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) | 232 |
| 2022/C 493/25 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) | 295 |
| | Joi, 9 iunie 2022 |
| 2022/C 493/26 | P9_TA(2022)0241Instrumentul pentru achiziții publice internaționale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piața internă a achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) | 332 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2022

2022/C 493/16

Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2022 privind numirea Margreetei Fröberg ca membră a juriului înființat în temeiul articolului 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (2022/2043(INS))

148

2022/C 493/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

149

Miercuri, 8 iunie 2022

2022/C 493/18

P9_TA(2022)0227Consolidarea mandatului Europol: introducerea de semnalări în SIS ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, în ceea ce privește introducerea de semnalări de către Europol (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii

150

2022/C 493/19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

151

2022/C 493/20

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

152

2022/C 493/21

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD))

158

2022/C 493/22

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

198

2022/C 493/23

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD))

202

2022/C 493/24

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD))

232

2022/C 493/25

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

2

295

Joi, 9 iunie 2022

2022/C 493/26

P9_TA(2022)0241Instrumentul pentru achiziții publice internaționale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piața internă a achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)

332

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

27.12.2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 6 și 9 iunie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/2

---

P9_TA(2022)0222

Raportul pe 2021 referitor la Turcia

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Turcia (2021/2250(INI))

(2022/C 493/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 privind politica de extindere a UE (COM(2021)0644), însoțită de Raportul pe 2021 privind Turcia (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 privind politica de extindere a UE (COM(2021)0644), însoțită de Raportul pe 2021 privind Turcia (SWD(2021)0290),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) (1),

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005 și faptul că, așa cum este cazul pentru toate statele în curs de aderare, aderarea Turciei la UE depinde de respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga și având în vedere necesitatea de a-și normaliza relațiile cu toate statele membre ale UE, inclusiv cu Republica Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005 și faptul că, așa cum este cazul pentru toate statele în curs de aderare, aderarea Turciei la UE depinde de respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga și având în vedere necesitatea de a-și normaliza relațiile cu toate statele membre ale UE, inclusiv cu Republica Cipru,

| — | având în vedere Declarația Comunității Europene și a statelor sale membre din 21 septembrie 2005, în urma declarației făcute de Turcia la semnarea, la 29 iulie 2005, a Protocolului adițional la Acordul de la Ankara, inclusiv dispoziția potrivit căreia recunoașterea tuturor statelor membre este o componentă necesară a negocierilor; având în vedere necesitatea ca Turcia să realizeze normalizarea relațiilor sale cu toate statele membre și să pună pe deplin în aplicare Protocolul adițional la Acordul de la Ankara față de toate statele membre, prin eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a mărfurilor, inclusiv a restricțiilor legate de mijloacele de transport, fără prejudecăți sau discriminare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comunității Europene și a statelor sale membre din 21 septembrie 2005, în urma declarației făcute de Turcia la semnarea, la 29 iulie 2005, a Protocolului adițional la Acordul de la Ankara, inclusiv dispoziția potrivit căreia recunoașterea tuturor statelor membre este o componentă necesară a negocierilor; având în vedere necesitatea ca Turcia să realizeze normalizarea relațiilor sale cu toate statele membre și să pună pe deplin în aplicare Protocolul adițional la Acordul de la Ankara față de toate statele membre, prin eliminarea tuturor obstacolelor din calea liberei circulații a mărfurilor, inclusiv a restricțiilor legate de mijloacele de transport, fără prejudecăți sau discriminare,

| — | având în vedere declarațiile UE-Turcia din 18 martie 2016 și 29 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile UE-Turcia din 18 martie 2016 și 29 noiembrie 2015,

| — | având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Republica Turcia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (2) (Acordul de readmisie UE-Turcia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Republica Turcia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (2) (Acordul de readmisie UE-Turcia),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2018, 18 iunie 2019 și 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, concluziile Consiliului din 15 iulie și 14 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în estul Mării Mediterane, concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, 1-2 și 15-16 octombrie 2020 și 24 iunie 2021, toate celelalte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European, Declarația miniștrilor de externe ai UE din 15 mai 2020 și principalele rezultate ale videoconferinței lor din 14 august 2020 privind situația din estul Mării Mediterane, rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 27-28 august 2020 și Declarația membrilor Consiliului European din 25 martie 2021 privind estul Mării Mediterane, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2018, 18 iunie 2019 și 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, concluziile Consiliului din 15 iulie și 14 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în estul Mării Mediterane, concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, 1-2 și 15-16 octombrie 2020 și 24 iunie 2021, toate celelalte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European, Declarația miniștrilor de externe ai UE din 15 mai 2020 și principalele rezultate ale videoconferinței lor din 14 august 2020 privind situația din estul Mării Mediterane, rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 27-28 august 2020 și Declarația membrilor Consiliului European din 25 martie 2021 privind estul Mării Mediterane,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/1894 a Consiliului din 11 noiembrie 2019 privind măsuri restrictive având în vedere activitățile de foraj neautorizate desfășurate de Turcia în estul Mării Mediterane (3), așa cum a fost reînnoită prin Decizia (PESC) 2020/1657 a Consiliului din 6 noiembrie 2020 (4) și prin Decizia (PESC) 2021/1966 a Consiliului din 11 noiembrie 2021 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/1894 a Consiliului din 11 noiembrie 2019 privind măsuri restrictive având în vedere activitățile de foraj neautorizate desfășurate de Turcia în estul Mării Mediterane (3), așa cum a fost reînnoită prin Decizia (PESC) 2020/1657 a Consiliului din 6 noiembrie 2020 (4) și prin Decizia (PESC) 2021/1966 a Consiliului din 11 noiembrie 2021 (5),

| — | având în vedere apartenența Turciei la Consiliul Europei și la NATO; |
| --- | --- |

—

având în vedere apartenența Turciei la Consiliul Europei și la NATO;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 mai 2021 – Al cincilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia (COM(2021)0255), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 mai 2021 – Al cincilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia (COM(2021)0255),

| — | având în vedere scrisoarea Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 25 februarie 2021 privind limitarea activităților ONG-urilor și a libertății de asociere în numele combaterii terorismului și scrisoarea Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 17 iunie 2021 privind drepturile omului în cazul persoanelor LGBTI, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 25 februarie 2021 privind limitarea activităților ONG-urilor și a libertății de asociere în numele combaterii terorismului și scrisoarea Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 17 iunie 2021 privind drepturile omului în cazul persoanelor LGBTI,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, inclusiv rezoluțiile interimare din 2 februarie 2022 și 2 decembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Kavala/Turcia, rezoluția interimară din 2 decembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Selahattin Demirtaș/Turcia (nr. 2), rezoluția interimară din 16 septembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Cipru/Turcia și rezoluția din 17 octombrie 2007, rezoluția interimară din 9 martie 2009 și cele nouă decizii subsecvente privind executarea hotărâri Curții Europene a Drepturilor Omului din cauza Ülke/Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, inclusiv rezoluțiile interimare din 2 februarie 2022 și 2 decembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Kavala/Turcia, rezoluția interimară din 2 decembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Selahattin Demirtaș/Turcia (nr. 2), rezoluția interimară din 16 septembrie 2021 privind executarea hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Cipru/Turcia și rezoluția din 17 octombrie 2007, rezoluția interimară din 9 martie 2009 și cele nouă decizii subsecvente privind executarea hotărâri Curții Europene a Drepturilor Omului din cauza Ülke/Turcia,

| — | având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că părțile contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în litigiile în care ele sunt părți și obligația care îi revine Turciei de a pune în aplicare toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că părțile contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în litigiile în care ele sunt părți și obligația care îi revine Turciei de a pune în aplicare toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru, inclusiv Rezoluția 186(1964) din 4 martie 1964 care reafirmă suveranitatea Republicii Cipru, Rezoluția 550(1984) din 11 mai 1984 referitoare la acțiunile secesioniste în Cipru și Rezoluția 789(1992) din 25 noiembrie 1992 care îndeamnă toate părțile implicate în chestiunea cipriotă să se angajeze să adopte măsurile de consolidare a încrederii prevăzute în rezoluție, care consideră că încercările de a prelua orice parte a cartierului Varosha de către alte persoane decât locuitorii săi este inadmisibilă și solicită transferul zonei respective către administrația Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru, inclusiv Rezoluția 186(1964) din 4 martie 1964 care reafirmă suveranitatea Republicii Cipru, Rezoluția 550(1984) din 11 mai 1984 referitoare la acțiunile secesioniste în Cipru și Rezoluția 789(1992) din 25 noiembrie 1992 care îndeamnă toate părțile implicate în chestiunea cipriotă să se angajeze să adopte măsurile de consolidare a încrederii prevăzute în rezoluție, care consideră că încercările de a prelua orice parte a cartierului Varosha de către alte persoane decât locuitorii săi este inadmisibilă și solicită transferul zonei respective către administrația Organizației Națiunilor Unite;

| — | având în vedere Legea nr. 7262 din decembrie 2020 privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă, care instrumentalizează măsurile de combatere a terorismului pentru a viza societatea civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea nr. 7262 din decembrie 2020 privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă, care instrumentalizează măsurile de combatere a terorismului pentru a viza societatea civilă,

| — | având în vedere raportul din 6 ianuarie 2021 al Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitor la restricțiile privind activitățile ONG-urilor în statele membre ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 6 ianuarie 2021 al Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitor la restricțiile privind activitățile ONG-urilor în statele membre ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere declarația UNESCO din 10 iulie 2020 referitoare la Hagia Sofia, Istanbul, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UNESCO din 10 iulie 2020 referitoare la Hagia Sofia, Istanbul,

| — | având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2022 publicat de organizația Reporteri fără Frontiere, care clasează Turcia pe locul 149 din 180 de țări, raportul Amnesty International 2020/21 și raportul mondial al Human Rights Watch pe 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2022 publicat de organizația Reporteri fără Frontiere, care clasează Turcia pe locul 149 din 180 de țări, raportul Amnesty International 2020/21 și raportul mondial al Human Rights Watch pe 2022,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la Rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (6), cea din 8 iulie 2021 referitoare la reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP) (7), cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (8), cea din 26 noiembrie 2020 referitoare la escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și la necesitatea urgentă de a relua discuțiile (9), cea din 15 aprilie 2015 referitoare la centenarul Genocidului armean (10), cea din 7 octombrie 2021 referitoare la raportul privind execuția fondurilor fiduciare ale UE și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (11) și cea din 24 noiembrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – Sprijin umanitar pentru refugiații din Turcia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la Rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (6), cea din 8 iulie 2021 referitoare la reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP) (7), cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (8), cea din 26 noiembrie 2020 referitoare la escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și la necesitatea urgentă de a relua discuțiile (9), cea din 15 aprilie 2015 referitoare la centenarul Genocidului armean (10), cea din 7 octombrie 2021 referitoare la raportul privind execuția fondurilor fiduciare ale UE și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (11) și cea din 24 noiembrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – Sprijin umanitar pentru refugiații din Turcia (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0149/2022),

| A. | întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, este un partener economic esențial și un vecin și un partener strategic important pentru UE în domenii esențiale de interes comun, cum ar fi comerțul, migrația, sănătatea publică, clima, tranziția verde, securitatea și combaterea terorismului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, este un partener economic esențial și un vecin și un partener strategic important pentru UE în domenii esențiale de interes comun, cum ar fi comerțul, migrația, sănătatea publică, clima, tranziția verde, securitatea și combaterea terorismului;

| B. | întrucât integrarea economică a Turciei în relația cu UE a rămas considerabilă, Turcia fiind al șaselea partener comercial al UE, iar UE rămâne de departe cel mai mare partener comercial al Turciei și cea mai mare sursă de investiții străine directe în această țară; întrucât Turcia se confruntă în prezent cu dificultăți economice și financiare care exacerbează impactul economic al pandemiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât integrarea economică a Turciei în relația cu UE a rămas considerabilă, Turcia fiind al șaselea partener comercial al UE, iar UE rămâne de departe cel mai mare partener comercial al Turciei și cea mai mare sursă de investiții străine directe în această țară; întrucât Turcia se confruntă în prezent cu dificultăți economice și financiare care exacerbează impactul economic al pandemiei;

| C. | întrucât eforturile legate de dimensiunea de securitate a UE au înregistrat progrese recent, dobândind structură și substanță; întrucât Turcia reprezintă un partener extrem de valoros ca aliat NATO și partener strategic care ocupă un loc esențial în Europa și joacă un rol geostrategic esențial în arhitectura de securitate a Mării Negre și, în special, în securitatea Ucrainei, care se confruntă cu agresiunea rusă; întrucât Turcia s-a arătat reticentă și a prezentat condiții politice pentru aderarea Finlandei și Suediei la NATO; întrucât este important ca, în circumstanțele actuale grave, toți aliații NATO să dea dovadă de previziune în acțiunile lor și să ratifice rapid protocoalele de aderare ale Finlandei și Suediei; |
| --- | --- |

C.

întrucât eforturile legate de dimensiunea de securitate a UE au înregistrat progrese recent, dobândind structură și substanță; întrucât Turcia reprezintă un partener extrem de valoros ca aliat NATO și partener strategic care ocupă un loc esențial în Europa și joacă un rol geostrategic esențial în arhitectura de securitate a Mării Negre și, în special, în securitatea Ucrainei, care se confruntă cu agresiunea rusă; întrucât Turcia s-a arătat reticentă și a prezentat condiții politice pentru aderarea Finlandei și Suediei la NATO; întrucât este important ca, în circumstanțele actuale grave, toți aliații NATO să dea dovadă de previziune în acțiunile lor și să ratifice rapid protocoalele de aderare ale Finlandei și Suediei;

| D. | întrucât Turcia găzduiește cea mai mare populație de refugiați din lume, cu aproape 4 milioane de refugiați înregistrați provenind din Siria, Irak și Afganistan și întrucât finanțarea UE pentru aceste comunități și-a dovedit valoarea pentru a ajuta Turcia să răspundă rapid nevoilor umanitare și de dezvoltare ale refugiaților și ale comunităților-gazdă; |
| --- | --- |

D.

întrucât Turcia găzduiește cea mai mare populație de refugiați din lume, cu aproape 4 milioane de refugiați înregistrați provenind din Siria, Irak și Afganistan și întrucât finanțarea UE pentru aceste comunități și-a dovedit valoarea pentru a ajuta Turcia să răspundă rapid nevoilor umanitare și de dezvoltare ale refugiaților și ale comunităților-gazdă;

| E. | întrucât, în urma măsurilor luate în vederea unei detensionări a relațiilor dintre UE și Turcia, precum și dintre Turcia și unele state membre ale UE din estul Mării Mediterane, Consiliul European s-a oferit să stimuleze o dinamică mai pozitivă în relațiile UE-Turcia, cu condiția ca răspunsul la această dinamică să continue să fie însoțit de eforturi constructive; întrucât, în special, Consiliul European și-a exprimat disponibilitatea de a colabora cu Turcia într-un mod etapizat, proporțional și reversibil într-o serie de domenii de interes comun, cu condiția să fie susținută detensionarea tensiunilor recente dintre UE și Turcia, în special în ceea ce privește situația din estul Mării Mediterane, iar Turcia să se implice constructiv și să respecte condițiile stabilite în concluziile anterioare ale Consiliului European, în special în ceea ce privește relațiile de bună vecinătate și respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în urma măsurilor luate în vederea unei detensionări a relațiilor dintre UE și Turcia, precum și dintre Turcia și unele state membre ale UE din estul Mării Mediterane, Consiliul European s-a oferit să stimuleze o dinamică mai pozitivă în relațiile UE-Turcia, cu condiția ca răspunsul la această dinamică să continue să fie însoțit de eforturi constructive; întrucât, în special, Consiliul European și-a exprimat disponibilitatea de a colabora cu Turcia într-un mod etapizat, proporțional și reversibil într-o serie de domenii de interes comun, cu condiția să fie susținută detensionarea tensiunilor recente dintre UE și Turcia, în special în ceea ce privește situația din estul Mării Mediterane, iar Turcia să se implice constructiv și să respecte condițiile stabilite în concluziile anterioare ale Consiliului European, în special în ceea ce privește relațiile de bună vecinătate și respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional;

| F. | întrucât statutul de țară candidată presupune disponibilitatea de a adopta progresiv acquis-ul UE și de a se alinia la acesta sub toate aspectele, inclusiv valorile, interesele, standardele și politicile, de a respecta și susține criteriile de la Copenhaga, de a se alinia la politicile și obiectivele UE și de a urmări și a menține relații de bună vecinătate cu UE și cu toate statele sale membre, fără discriminare; întrucât o analiză a rapoartelor UE din ultimii ani arată că Turcia rămâne foarte departe de valorile și cadrul normativ ale UE, un decalaj care, de fapt, crește în domenii fundamentale, cum ar fi respectarea dreptului internațional, statul de drept, drepturile omului, libertățile individuale, drepturile civile și libertatea de exprimare, precum și relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională; întrucât legăturile dintre societatea civilă și forțele pro-democratice turce și UE rămân puternice, iar UE este profund angajată în a oferi sprijin cetățenilor turci și organizațiilor turce care promovează normele și valorile europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât statutul de țară candidată presupune disponibilitatea de a adopta progresiv acquis-ul UE și de a se alinia la acesta sub toate aspectele, inclusiv valorile, interesele, standardele și politicile, de a respecta și susține criteriile de la Copenhaga, de a se alinia la politicile și obiectivele UE și de a urmări și a menține relații de bună vecinătate cu UE și cu toate statele sale membre, fără discriminare; întrucât o analiză a rapoartelor UE din ultimii ani arată că Turcia rămâne foarte departe de valorile și cadrul normativ ale UE, un decalaj care, de fapt, crește în domenii fundamentale, cum ar fi respectarea dreptului internațional, statul de drept, drepturile omului, libertățile individuale, drepturile civile și libertatea de exprimare, precum și relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională; întrucât legăturile dintre societatea civilă și forțele pro-democratice turce și UE rămân puternice, iar UE este profund angajată în a oferi sprijin cetățenilor turci și organizațiilor turce care promovează normele și valorile europene;

| G. | întrucât în ultimul an relațiile UE-Turcia au rămas în general stabile, cooperarea consolidată și dialogul cu privire la o serie de aspecte coexistând cu tensiuni și conflicte periodice; întrucât prezenta rezoluție reflectă această situație, salutând evoluțiile pozitive și evidențiind potențialul suplimentar al relației, semnalând în același timp problemele rămase, în special în ceea ce privește statul de drept și drepturile fundamentale care încalcă criteriile de la Copenhaga, încălcările dreptului internațional sau provocările actuale la adresa Republicii Cipru; întrucât, din moment ce scopul prezentei rezoluții este de a evalua progresul sau lipsa de progres al Turciei în privința drepturilor omului și a statului de drept, care sunt elemente centrale ale procesului de aderare, este important să fie descrise mecanismele concrete de eroziune a libertăților, care, împreună, conduc la acest regres general în legătură cu standardele europene; întrucât o astfel de abordare înseamnă să mergem dincolo de simpla întocmire a unei liste lungi de cetățeni și grupuri care suferă ca urmare a acestor decizii, pentru a identifica în mod concret oficialii și organismele autorităților publice responsabile de această situație îngrijorătoare în domeniul lor specific de acțiune; întrucât criticile trebuie să fie mai degrabă țintite, nu generice, |
| --- | --- |

G.

întrucât în ultimul an relațiile UE-Turcia au rămas în general stabile, cooperarea consolidată și dialogul cu privire la o serie de aspecte coexistând cu tensiuni și conflicte periodice; întrucât prezenta rezoluție reflectă această situație, salutând evoluțiile pozitive și evidențiind potențialul suplimentar al relației, semnalând în același timp problemele rămase, în special în ceea ce privește statul de drept și drepturile fundamentale care încalcă criteriile de la Copenhaga, încălcările dreptului internațional sau provocările actuale la adresa Republicii Cipru; întrucât, din moment ce scopul prezentei rezoluții este de a evalua progresul sau lipsa de progres al Turciei în privința drepturilor omului și a statului de drept, care sunt elemente centrale ale procesului de aderare, este important să fie descrise mecanismele concrete de eroziune a libertăților, care, împreună, conduc la acest regres general în legătură cu standardele europene; întrucât o astfel de abordare înseamnă să mergem dincolo de simpla întocmire a unei liste lungi de cetățeni și grupuri care suferă ca urmare a acestor decizii, pentru a identifica în mod concret oficialii și organismele autorităților publice responsabile de această situație îngrijorătoare în domeniul lor specific de acțiune; întrucât criticile trebuie să fie mai degrabă țintite, nu generice,

Evaluare generală și ultimele evoluții

| 1. | își reiterează îngrijorarea cu privire la decalajul persistent dintre Turcia și UE în ceea ce privește valorile și standardele, precum și cu privire la lipsa continuă de voință politică de a realiza reformele necesare pentru a aborda, în special, preocupările serioase legate de statul de drept și drepturile fundamentale, care continuă să afecteze negativ procesul de aderare, în pofida declarațiilor repetate ale Turciei cu privire la obiectivul aderării la UE; subliniază că, în ultimii doi ani, s-a înregistrat un regres constant în ceea ce privește angajamentele Turciei în ceea ce privește procesul de aderare; consideră că în absența unor progrese clare și semnificative în acest domeniu, Parlamentul nu poate avea în vedere reluarea negocierilor de aderare cu Turcia, care se află într-un punct mort din 2018; reamintește că procesul de aderare este și va rămâne un proces bazat pe merit, care depinde în totalitate de progresele obiective înregistrate de fiecare țară; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că, în pofida unei ușoare îmbunătățiri a relațiilor generale UE-Turcia în ultimul an și în special în ultimele luni, în condițiile în care guvernul Turciei a adoptat o atitudine mai cooperantă, cooperarea consolidată și dialogul cu privire la o serie de aspecte au coexistat cu conflictele periodice, iar relațiile cu statele membre ale UE învecinate, în special cu Grecia și Republica Cipru, au rămas dificile; își exprimă speranța că dificultățile actuale pot fi depășite și înlocuite cu o dinamică pozitivă mai susținută și mai autentică; salută dialogul la nivel înalt dintre UE și Turcia privind schimbările climatice din 16 septembrie 2021 și faptul că Turcia și-a formulat propriul Pact verde, a instituit politici interne ambițioase în domeniul climei și a ratificat Acordul de la Paris la 6 octombrie 2021; salută dialogul la nivel înalt din 12 octombrie 2021 privind migrația și securitatea, care s-a axat pe consolidarea cooperării privind gestionarea migrației, combaterea traficului de persoane și a criminalității organizate și prevenirea atacurilor teroriste; salută dialogul la nivel înalt din 1 decembrie 2021 privind sănătatea publică, în care discuțiile s-a axat pe cooperarea consolidată privind amenințările transfrontaliere la adresa sănătății, inclusiv pe termen scurt în combaterea pandemiei de COVID-19; salută, în acest context, recunoașterea reciprocă a certificatelor COVID-19 în august 2021; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că, deși negocierile de aderare stagnează, Turcia și-a actualizat Planul național de acțiune pentru aderarea la UE pentru perioada 2021-2023; ia act, de asemenea, de progresele înregistrate de Turcia în alinierea mai strânsă la acquis-ul UE în domenii precum legislația în sectorul concurenței, sistemul său național de calificări și Spațiul european de cercetare, soldate cu performanțe mai bune ale Turciei în cadrul programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează convingerea fermă că Turcia este o țară cu relevanță strategică din punct de vedere politic, economic și al politicii externe, un partener esențial pentru stabilitatea întregii regiuni și un aliat vital, inclusiv în NATO, cu care UE dorește să restabilească relații bazate pe dialog, respect și încredere reciprocă; salută, în acest sens, recentele declarații exprimate la cel mai înalt nivel de către autoritățile turce cu privire la reangajarea guvernului turc pe calea către UE, dar îndeamnă autoritățile turce să treacă de la vorbe la fapte și să demonstreze acest angajament prin acte și decizii concrete; consideră că, dacă o vor permite condițiile, dialogul cu autoritățile turce și cu omologii de la toate nivelurile ar trebui consolidat în continuare, ca mijloc de a ajuta la restabilirea încrederii și de a reduce posibilitățile unor viitoare confruntări, în conformitate cu poziția Consiliului European de a colabora cu Turcia în mod etapizat, proporțional și reversibil; invită, în acest sens, Consiliul să reinițieze dialogul politic la nivel înalt suspendat și dialogurile sectoriale la nivel înalt privind economia, energia și transporturile, precum și Consiliul de asociere UE-Turcia, în funcție de îmbunătățirea situației libertăților fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea profundă în legătură cu situația economică actuală din Turcia, care, prin deprecierea monetară, creșterea puternică a inflației și creșterea constantă a costului vieții, împinge un număr tot mai mare de oameni în lipsuri și sărăcie; ia act de faptul că, deși situația actuală a evoluat de-a lungul mai multor ani, aceasta s-a transformat într-o criză monetară în decembrie 2021, exacerbând efectele actuale ale pandemiei asupra economiei; este preocupat de intervențiile președintelui și, în consecință, de lipsa de încredere în presupusele organisme independente, cum ar fi Banca Centrală și Institutul de Statistică al Turciei (TÜIK); remarcă, în acest sens, că independența operațională a ambelor instituții este un criteriu esențial pentru aderarea la UE; subliniază, în plus, că performanțele slabe ale Turciei în ceea ce privește respectarea statului de drept au, de asemenea, un impact grav asupra reputației țării și că lipsa securității juridice ar putea afecta grav capacitatea Turciei de a atrage investiții străine; consideră că o relație mai solidă și mai apropiată cu UE ar ajuta la atenuarea unora dintre dificultăți și ar contribui la îmbunătățirea nivelului de trai al populației turce; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de faptul că, în octombrie 2021, Grupul de Acțiune Financiară Internațională a adăugat Turcia pe lista jurisdicțiilor considerate incapabile să combată spălarea banilor, finanțarea terorismului și finanțarea proliferării; își exprimă speranța că Turcia poate demonstra rapid progresele necesare în ceea ce privește îmbunătățirea punerii în aplicare a măsurilor relevante de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă dorința de a consolida și aprofunda cunoașterea și înțelegerea reciprocă dintre societățile din Turcia și statele membre, promovând creșterea culturală și schimburile socioculturale și combătând toate manifestările prejudecăților sociale, religioase, etnice sau culturale; își exprimă angajamentul deplin de a sprijini în continuare societatea civilă independentă a Turciei, indiferent de circumstanțele și cadrul relațiilor din viitor; |
| --- | --- |

7.

Statul de drept și drepturile fundamentale

| 8. | regretă deteriorarea continuă a situației drepturilor omului în Turcia, inclusiv regresele în ceea ce privește libertățile fundamentale, democrația și statul de drept; consideră că actuala formă represivă de guvernare, ai cărei piloni principali sunt abuzul cadrului juridic – în special prin utilizarea acuzațiilor de terorism și prin restricționarea libertății de exprimare – și lipsa de independență a sistemului judiciar, este o politică de stat deliberată, continuă și sistematică, dusă pentru a suprima direct sau printr-un efect de descurajare orice activitate critică; este consternat de faptul că, pentru a continua această politică, autoritățile statului turc sunt pregătite să își ignore flagrant și persistent obligațiile juridice internaționale și interne, cum ar fi cele care decurg din calitatea Turciei de membru al Consiliului Europei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insistă că domeniul crucial al drepturilor și libertăților fundamentale, care stă la baza procesului de aderare, nu poate fi disociat și izolat de relațiile globale cu UE și subliniază că, din punctul de vedere al Parlamentului, acesta rămâne un obstacol important în calea continuării progreselor pe orice agendă pozitivă care ar putea fi oferită Turciei și care ar trebui să fie condiționată, de asemenea, de respectarea deplină a dreptului internațional și a principiului fundamental al relațiilor de bună vecinătate și al cooperării regionale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Turcia să pună în aplicare pe deplin toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului, în conformitate cu articolul 46 din Convenția europeană a drepturilor omului, o obligație necondiționată care decurge din calitatea Turciei de membru al Consiliului Europei și care este consacrată în constituția sa; condamnă în termenii cei mai fermi hotărârea recentă a Înaltei Curți Penale nr. 13 din Istanbul, care l-a condamnat pe Osman Kavala la detenție strictă pe viață după mai mult de patru ani și jumătate de detenție nedreaptă, ilegală și nelegitimă; consideră că dl Kavala a fost condamnat pe baza unor acuzații nejustificate, cu scopul de a reduce la tăcere și a descuraja vocile critice din Turcia; își reiterează apelul adresat autorităților turce de a acționa în conformitate cu obligațiile lor internaționale și interne și de a respecta hotărârea definitivă a Curții Europene a Drepturilor Omului în această cauză și de a-l elibera imediat pe dl Kavala; condamnă și regretă eforturile și încercările continue de prelungire a detenției dlui Kavala printr-o serie de tactici judiciare complexe de evaziune, inclusiv reunirea și disjungerea dosarelor și nereguli constante; este consternat de faptul că pedeapsa cu detenție strictă pe viață pronunțată de instanță se întemeiază pe articolul 312 din Codul penal turc (tentativa de răsturnare a guvernului prin forță și violență), în pofida faptului că Curtea Europeană a Drepturilor Omului a respins în mod expres această acuzație în hotărârile sale; ia act de deciziile recurente ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei prin care se solicită eliberarea dlui Kavala, care au culminat cu lansarea istorică împotriva Turciei a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor prin rezoluții interimare în decembrie 2021 și februarie 2022 din cauza refuzul Turciei de a respecta hotărârea definitivă a Curții Europene a Drepturilor Omului; observă că procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor evidențiază cât de grave sunt încălcările de către Turcia a obligațiilor care îi revin în calitate de membru al Consiliului Europei și de țară candidată la aderarea la UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează condamnarea fermă și regretul cu privire la retragerea Turciei, prin decret prezidențial, din Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), decizie care este deosebit de alarmantă, având în vedere numărul constant mare de feminicide și alte forme de violență din țară, care reprezintă un regres major în eforturile de promovare a drepturilor femeilor în Turcia; își reiterează apelul adresat Guvernului Turciei de a anula această decizie de neînțeles, care reprezintă o încălcare flagrantă a valorilor europene fundamentale și care va face parte din evaluarea procesului de aderare a Turciei; invită autoritățile turce, în acest sens, să urmărească o politică de toleranță zero și să prevină și să combată violența împotriva tuturor femeilor și fetelor, să le sprijine pe supraviețuitoare și să tragă la răspundere agresorii prin punerea deplină în aplicare, între timp, a Legii turce nr. 6284 privind protecția familiei și prevenirea violenței împotriva femeilor și a tuturor măsurilor identificate în jurisprudența relevantă a Curții Europene a Drepturilor Omului; este profund îngrijorat de cererea de punere sub acuzare depusă de Biroul pentru infracțiuni intelectuale și industriale al Parchetului din Istanbul, care solicită închiderea Platformei We Will Stop Femicides (Noi vom opri feminicidele) (KCDP), unul dintre cele mai mari și mai importante grupuri de apărare a drepturilor femeilor din Turcia, care luptă împotriva violenței de gen, acuzând-o de încălcarea moralității publice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă importanța respectării libertății de întrunire și de a participa la demonstrații în Turcia, care este consacrată în constituția sa și constituie o obligație pozitivă care decurge din statutul său de parte la Convenția europeană a drepturilor omului; regretă regresul grav în ceea ce privește libertatea de întrunire și de a participa la demonstrații, care este din ce în ce mai mult sub presiune, având în vedere utilizarea și extinderea frecventă a interzicerii protestelor și a demonstrațiilor de către guvernatorii de provincii, utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților pașnici și a jurnaliștilor pe fondul impunității generale a funcționarilor însărcinați cu aplicarea legii, precum și amenzile administrative și urmăririle penale aplicate demonstranților sub acuzația de activități legate de terorism; este deosebit de îngrijorat de interdicția impusă de guvernatorul provinciei Van, care este în vigoare de peste cinci ani în Van; regretă faptul că forțele de poliție turce vizează jurnaliștii cu ocazia protestelor publice, inclusiv în temeiul directivei din aprilie 2021 emisă de șeful Direcției Generale de Securitate din Turcia (EGM), prin care forțele de poliție turce au fost instruite să împiedice înregistrarea de către presă a protestelor și a demonstrațiilor, care a fost ulterior suspendată de Consiliul de Stat; își reiterează apelul adresat autorităților de a renunța la acuzațiile împotriva studenților de la Universitatea Boğaziçi urmăriți pentru exercitarea dreptului la întrunire pașnică și subliniază importanța asigurării libertății academice și a autonomiei universităților; este preocupat, în acest sens, de decizia recentă de a demite trei decani aleși de la Universitatea Boğaziçi, al cărei rector actual a fost numit prin decret prezidențial în august 2021; salută declarația din 4 februarie 2021 a Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), care a reamintit că pandemia de COVID-19 nu poate fi folosită ca mijloc de a reduce la tăcere vocile critice și a condamnat discursul de incitare la ură al funcționarilor de rang înalt împotriva studenților LGBTI; condamnă cu fermitate recenta reprimare violentă de către poliție a celei de a 9-a parade Pride de la Universitatea Boğaziçi, ocazie cu care s-a recurs în mod excesiv și ilegal la forță împotriva studenților și au fost reținuți numeroși participanți; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reiterează profunda îngrijorare în legătură cu măsurile disproporționate și arbitrare care limitează libertatea de exprimare; ia act de scăderea continuă a numărului de jurnaliști aflați în închisoare în Turcia și creșterea numărului de achitări în cauzele împotriva jurnaliștilor observate recent; solicită eliberarea și achitarea tuturor jurnaliștilor, scriitorilor, angajaților din mass-media și utilizatorilor platformelor de comunicare socială care sunt în continuare deținuți în mod ilegal doar pentru că și-au exercitat profesia și drepturile civile; salută hotărârile recente ale Consiliului de Stat care au oprit punerea în aplicare a unor articole din regulamentele privind legitimațiile de presă și a circularei poliției care a interzis înregistrările audiovizuale în cadrul demonstrațiilor publice; își exprimă, în același timp, profunda îngrijorare privind continuarea arestărilor arbitrare ale jurnaliștilor, ale angajaților din mass-media și ale utilizatorilor platformelor de comunicare socială, utilizarea sistematică a infracțiunilor de terorism vagi pentru a-i reduce la tăcere, restricțiile și cenzura din ce în ce mai aspre impuse platformelor de comunicare socială și practica anchetării și urmăririi penale a persoanelor pentru, de exemplu, presupusa nerespectare a valorilor islamice; este consternat de utilizarea abuzivă flagrantă a articolului 299 din Codul penal turc în ceea ce privește insultarea președintelui, care poate duce la o pedeapsă cu închisoarea de la unu la patru ani; consideră complet disproporționat faptul că, începând din 2014, primul an de mandat al președintelui Erdoğan, au fost lansate peste 160 000 de anchete, au fost înaintate peste 35 500 de cauze și au fost pronunțate peste 12 800 de condamnări pentru insultarea președintelui; invită autoritățile turce să modifice legea privind insultarea președintelui în conformitate cu hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului și să urmeze recomandările Comisiei de la Veneția pentru a alinia legislația turcă în această privință la Convenția europeană a drepturilor omului; este deosebit de consternat de cazul jurnalistei Sedef Kabaş, care a fost condamnată recent la doi ani și patru luni de închisoare de către Tribunalul Penal de Primă Instanță nr. 36 din Istanbul pentru presupusa „insultare a președintelui” în cadrul unei emisiuni în direct la TELE1 TV, la 14 ianuarie 2022; deplânge tratamentul pe care l-a primit de la arestarea sa în timpul unui operațiuni la miezul nopții din 22 ianuarie 2022, după ce a fost vizată în mod public de înalți funcționari guvernamentali și după ce a petrecut 49 de zile în arest preventiv și denunță faptul că rechizitoriul pregătit de Parchetul din Istanbul a solicitat până la 12 ani și 10 luni de închisoare pentru diferitele infracțiuni; consideră că acest caz este un exemplu clar de utilizare abuzivă a articolului 299 cu scopul de a descuraja orice jurnalist sau cetățean care ar putea formula critici la adresa președintelui sau a guvernului; își exprimă îngrijorarea cu privire la circulara prezidențială privind activitățile de presă și radiodifuziune, publicată la 28 ianuarie 2022, deoarece aceasta ar putea implica restricții ilegale ale drepturilor și libertăților fundamentale; este preocupat de faptul că, dintre toți membrii Consiliului Europei, Turcia a avut cele mai multe hotărâri referitoare la încălcări ale libertății de exprimare la Curtea Europeană a Drepturilor Omului în 2021 și regretă faptul că Turcia se numără în continuare printre țările în care libertatea presei este cel mai atacată; |
| --- | --- |

13.

| 14. | afirmă că urmărirea penală, cenzura și hărțuirea continuă a jurnaliștilor și a mass-mediei independente rămâne un motiv de îngrijorare în Turcia și trebuie abordat fără întârziere, deoarece deteriorează structura democratică a societății turce; este preocupat, de asemenea, de vizarea jurnaliștilor și a opozanților din Uniunea Europeană; solicită președintelui Consiliului Suprem de Radiodifuziune și Televiziune din Turcia (RTÜK) să înceteze aplicarea excesivă de amenzi și interdicții de difuzare care restricționează libertatea legitimă de exprimare a jurnaliștilor și a radiodifuzorilor turci; este preocupat de amenințarea RTÜK de a bloca organele de presă internaționale Deutsche Welle, Euronews și Voice of America dacă acestea nu solicită licențe de radiodifuziune care ar permite RTÜK să le supravegheze conținutul; solicită RTÜK să înceteze măsurile punitive discriminatorii împotriva radiodifuzorilor independenți; regretă că există un efect de levier economic tot mai mare în numele guvernului, inclusiv lipsa transparenței în distribuirea fondurilor publice (publicitate, licitații publice), care îi permite să exercite un control aproape complet asupra mass-mediei; este îngrijorat de răspândirea propagandei de stat de canalele mass-media de stat și proguvernamentale; îl invită președintele Agenției de Publicitate în Presă (BİK) să se asigure că interdicțiile privind publicitatea publică nu servesc la suprimarea relatărilor mass-mediei independente, așa cum s-a întâmplat în cazul cotidianului Evrensel, o situație dintre cele mai critice în istoria presei turce; îl invită directorul pentru comunicare al Președinției turce să se asigure că cererile de legitimații de presă sunt prelucrate rapid și să înceteze utilizarea plângerilor penale și a retoricii agresive împotriva jurnaliștilor; invită Marea Adunare Națională a Turciei să dea curs hotărârii Curții Constituționale a Turciei din ianuarie 2022 prin care se solicită ca articolul 9 din Legea privind internetul să fie reformulat pentru a proteja libertatea de exprimare și libertatea presei; este deosebit de alarmat de cazul jurnalistului cipriot turc Ali Kișmir, căruia i s-a interzis recent să intre în Turcia și care se confruntă cu acuzații în instanță pentru că a adus critici regimului de la Ankara; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de adoptarea în 2021 a celui de al patrulea și a celui de al cincilea pachet judiciar în Turcia, care, deși conțin măsuri în direcția bună, acestea sunt modeste și nu soluționează principalele preocupări; afirmă, cu toate acestea, că problemele actuale nu decurg doar din legislația problematică, ci sunt adesea cauzate de lipsa de voință politică pentru a pune în aplicare dispozițiile adecvate existente și de neaplicarea efectivă a acestora; rămâne preocupat de erodarea continuă a statului de drept și a independenței și imparțialității sistemului judiciar în Turcia, alături de efectul de descurajare al concedierilor în masă efectuate de guvern în ultimii ani, precum și de declarațiile publice ale cadrelor de conducere cu privire la cauzele judiciare în curs, care subminează independența, imparțialitatea și capacitatea generală a sistemului judiciar de a oferi o cale de atac eficientă pentru încălcările drepturilor omului; constată cu regret că, în acest context, reformele judiciare nu abordează aceste deficiențe fundamentale; subliniază că acesta este un domeniu care preocupă în cea mai mare măsură, deoarece reprezintă piatra de temelie a unui sistem democratic funcțional care lucrează în serviciul populației și în beneficiul ei; ia act de numirea la Curtea Constituțională a Turciei în ianuarie 2021, a unui magistrat care a fost doar 20 de zile judecător la Curtea de Casație și care ocupase anterior funcția de procuror-șef al Istanbulului, fiind implicat în cazurile controversate intentate împotriva lui Osman Kavala, a protestatarilor din parcul Gezi și a jurnaliștilor Can Dündar și Erdem Gül, printre altele; subliniază că Consiliul Judecătorilor și Procurorilor (HSK) este principalul element de îngrijorare în ceea ce privește lipsa independenței sistemului judiciar; își reiterează apelurile pentru soluționarea deficiențelor din structura și procesul de selectare a membrilor acestui Consiliu, cu scopul de a asigura independența acestuia și de a pune capăt deciziilor sale arbitrare; condamnă cu fermitate concedierile și demiterile forțate ale unui număr mare de judecători și procurori turci; reamintește că orice concedieri și numiri în sistemul judiciar ar trebui să fie supuse unui control deosebit de exigent, că trebuie să i se interzică puterii executive să intervină sau să încerce să exercite influență asupra sistemului judiciar și că numirile în cadrul sistemului judiciar trebuie să respecte principiile independenței și imparțialității; este consternat de relatările despre un model de persecuție a avocaților care reprezintă persoanele acuzate de terorism, prin care avocații au fost urmăriți penal pentru aceeași infracțiune ca cea atribuită clientului lor sau pentru o infracțiune conexă, într-un context în care acest lucru a constituit un obstacol clar în calea beneficierii de dreptul la un proces echitabil și de accesul la justiție; îndeamnă Guvernul turc să garanteze activitatea independentă a avocaților și să elibereze orice persoană deținută ilegal pentru simplul fapt că își îndeplinește atribuțiile legale; ia act cu profundă îngrijorare de faptul că, în pofida ridicării oficiale a stării de urgență în iulie 2018, impactul acesteia asupra democrației și a drepturilor fundamentale continuă să se resimtă puternic și afectează în continuare mulți cetățeni, printre care peste 152 000 de funcționari publici, inclusiv profesori, doctori, cadre universitare (pentru pace), avocați, judecători și procurori, care au fost concediați în mod arbitrar și cărora li s-a interzis permanent să lucreze în sectorul public sau chiar să își exercite profesia în ansamblu; subliniază că multe dintre aceste concedieri au în continuare efecte devastatoare asupra persoanelor concediate, precum și asupra familiilor acestora, incluzând un stigmat social și profesional de durată; are mari îndoieli cu privire la funcționarea Comisiei de anchetă privind măsurile legate de starea de urgență ca mecanism de remediere internă, din cauza lipsei sale de independență și de imparțialitate; observă că anulările arbitrare de pașapoarte, în ciuda unor îmbunătățiri treptate, rămân o încălcare majoră a libertății de circulație; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este îngrijorat de numărul din ce în ce mai mare de cereri depuse la Curtea Constituțională cu privire la încălcări ale drepturilor constituționale și de faptul că nu se fac modificări atunci când sunt descoperite astfel de încălcări; ia act de declarațiile recente ale președintelui Curții Constituționale, în care se recunoaște că peste 73 % dintre cele peste 66 000 de cereri primite în 2021 se refereau la dreptul la un proces echitabil, descriind situația ca „gravă”; pune sub semnul întrebării legalitatea modificărilor aduse normelor de procedură ale instanțelor care permit amânarea cu un an a hotărârilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de adoptarea de către autoritățile turce, în martie 2021, a unui nou plan de acțiune privind drepturile omului, care este binevenit în principiu; constată, cu toate acestea, că lasă nerezolvate o serie de chestiuni subiacente și că angajamentul Guvernului va fi măsurat în funcție de măsura în care planul este pus în aplicare și reformele sunt realizate pentru a asigura aplicarea sa în cazul tuturor cetățenilor, fără discriminare; îndeamnă autoritățile turce să își intensifice eforturile pentru a aborda în mod eficient situația dezastruoasă a kurzilor, a armenilor, asirienilor și, în special, a locuințelor și a educației comunității rome, care continuă să se confrunte cu niveluri comparativ mai ridicate de sărăcie, șomaj, discriminare și excludere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită punerea în aplicare deplină a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și a rezoluțiilor interimare ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind obiecția pe motive de conștiință; ia act, în acest sens, de planul de acțiune prezentat de autoritățile turce Comitetului de Miniștri și le încurajează să elaboreze măsuri suplimentare pentru a asigura, prin intermediul legislației necesare, exercitarea echitabilă și accesibilă a dreptului la obiecție pe motive de conștiință față de serviciul militar; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul din ce în ce mai mare de cereri privind obiecțiile pe motive de conștiință depuse la Curtea Constituțională, după prima cerere prezentată în 2017, care au fost pendinte fără o comunicare relevantă cu solicitanții; îndeamnă să se aducă modificările juridice necesare pentru a pune capăt ciclului urmăririlor penale și pedepselor, precum și tuturor restricțiilor care îi afectează pe cei care refuză serviciul militar pe motive de conștiință; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită autoritățile turce să promoveze reforme pozitive și eficiente în domeniul libertății de gândire, de conștiință și de religie, permițând comunităților religioase să obțină personalitate juridică și drepturi la educație și aplicând recomandările Comisiei de la Veneția privind statutul comunităților religioase și toate hotărârile relevante ale Curții Europene a Drepturilor Omului și rezoluțiile Consiliului Europei, inclusiv cu privire la populația ortodoxă elenă din insulele Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos); invită guvernul turc să își intensifice eforturile actuale legate, printre altele, de recunoașterea publică a identității aleviților și de statutul juridic al cemevi-lor și de finanțarea acestora, în conformitate cu hotărârile relevante ale Curții Europene a Drepturilor Omului privind orele de religie și etică obligatorii și locurile de cult ale aleviților; invită autoritățile turce să respecte pe deplin caracterul istoric și cultural al monumentelor și simbolurilor culturale și religioase, în special al celor care au fost numite situri ale patrimoniul mondial al UNESCO; ia act cu îngrijorare de evoluțiile recente în ceea ce privește mănăstirea istorică Panagia Soumela, care este inclusă pe lista provizorie a patrimoniului mondial al UNESCO; subliniază că trebuie să se elimine restricțiile privind pregătirea, numirea și succesiunea clericilor, să se permită redeschiderea Seminarului din Halki, care a fost închis din 1971, și să se elimine toate obstacolele din calea bunei sale funcționări; își reiterează apelul adresat Turciei de a respecta rolul Patriarhiei ecumenice pentru creștinii ortodocși din întreaga lume, de a recunoaște personalitatea juridică a acesteia și folosirea publică a titlului ecleziastic al patriarhului ecumenic; regretă că, în urma anulării sale în 2013, încă nu a fost publicat un nou regulament electoral pentru fundațiile nemusulmane, ceea ce a creat probleme serioase în gestionarea corespunzătoare a acestor fundații, întrucât nu pot avea loc alegeri; constată cu îngrijorare că discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură împotriva minorităților religioase, în special împotriva aleviților, creștinilor și evreilor, au continuat să fie raportate și că anchetele au rămas ineficiente; îndeamnă autoritățile turce să urmărească penal în mod eficace autorii și să protejeze în mod corespunzător toate minoritățile religioase; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă presiunea juridică și administrativă susținută exercitată de Guvernul turc asupra societății civile, a apărătorilor drepturilor omului, a avocaților, a jurnaliștilor, a cadrelor universitare, a sindicaliștilor, a minorităților etnice și religioase și a numeroși cetățeni turci, precum și reducerea continuă a spațiului de liberă acțiune în Turcia; denunță închiderea arbitrară a organizațiilor societății civile, inclusiv a ONG-urilor importante din domeniul drepturilor omului și a organelor de presă; invită Turcia să considere vocile critice sau disidente, inclusiv apărătorii drepturilor omului, avocații, cadrele universitare și jurnaliștii, drept contribuitori valoroși la dialogul social, mai degrabă decât forțe destabilizatoare, să le permită să funcționeze în conformitate cu îndatoririle lor și în limitele mandatului și sferei lor de competență, și să își exercite profesia în mod liber, deoarece acest lucru asigură o democrație și o societate mai sănătoasă în general; își reiterează apelul adresat Guvernului Turciei de a revizui noua Lege din decembrie 2020 privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă, care acordă Ministerului de Interne al Turciei și președintelui o autoritate extinsă de a restricționa activitățile ONG-urilor, ale parteneriatelor de afaceri, ale grupurilor independente și ale asociațiilor și pare să aibă drept obiectiv să limiteze, să restricționeze și să controleze și mai mult societatea civilă; este preocupat de observațiile formulate de Comisarul pentru drepturile omului și de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, care au subliniat că organizațiile pentru drepturile omului au fost primele auditate în temeiul acestei legi; invită UE și statele sale membre să exercite o presiune mai mare asupra Guvernului turc și să își intensifice sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului și societății civile independente din Turcia, inclusiv prin intermediul instrumentelor financiare relevante; invită Comisia să asigure, prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) și al programelor relevante ale Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, fonduri suficiente pentru societatea civilă, actorii nestatali și contactele interpersonale pentru a acorda prioritate eforturilor pro-democrație care ar putea contribui la generarea voinței politice necesare pentru consolidarea relațiilor UE-Turcia; invită Comisia să analizeze finanțarea autorităților locale pentru proiecte de interes reciproc; subliniază că asistența financiară în cadrul IPA III se bazează pe o condiționalitate legată de „abordarea cu prioritate a elementelor fundamentale” și își reiterează, în acest context, solicitarea ca finanțarea IPA pentru reforme în Turcia să fie plătită în deplină transparență și să fie gestionată direct de UE sau de o instituție internațională recunoscută; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește deteriorarea susținută de stat a situației drepturilor omului pentru persoanele LGBTI, în special în legătură cu atacurile fizice și infracțiunile motivate de ură – mai ales împotriva persoanelor transgen –, interzicerea de lungă durată a paradelor Pride în întreaga țară și restricțiile privind libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare și cenzura în presă și în mediul online și îndeamnă Guvernul turc să le apere drepturile egale și legale; reamintește că trebuie adoptate măsuri care să garanteze că toți cetățenii se pot bucura de aceste libertăți în condiții de siguranță; subliniază atitudinea tot mai homofobă a Guvernului turc și faptul că înalți funcționari recurg la discursuri de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, care vizează stigmatizarea și incriminarea comunității LGBTI și poate servi drept teren propice pentru infracțiunile motivate de ură și un factor puternic de creștere a hărțuirii, a discriminării și a violenței potențiale; reamintește că obligațiile care îi revin Turciei în temeiul Convenției europene a drepturilor omului presupun responsabilitatea de a combate discriminarea persoanelor LGTBI și actele de violență împotriva acestora și îndeamnă autoritățile turce să își țină promisiunile; încurajează includerea orientării sexuale, a identității de gen și a caracteristicilor sexuale ca motive de protecție în dispoziția privind combaterea discriminării din legislația muncii; pune în evidență practica folosirii procedurilor judiciare pentru a reduce la tăcere apărătorii drepturilor omului, ONG-urile și avocații și pentru a impune restricții activismului, îndeosebi apărătorilor drepturilor persoanelor LGBTI; este preocupat de anchetele penale împotriva barourilor din Istanbul, Ankara și Diyarbakır și de cauza în care sunt implicați participanții la parada Pride 2019 de la Universitatea Tehnică a Orientului Mijlociu din Ankara; salută faptul că aceștia din urmă au fost achitați; urmărește cu profundă îngrijorare procesul pe rol împotriva consiliului de administrație și a președintelui Baroului din Ankara, în cadrul căruia Parchetul din Ankara cere o pedeapsă cu închisoarea de până la doi ani pentru presupusa vină de a fi „insultat un funcționar public” atunci când l-au criticat pe șeful Direcției pentru chestiuni religioase (Diyanet) din cauză că a făcut fățiș declarații homofobe la 14 aprilie 2020, în care afirma că „religia musulmană condamnă homosexualitatea (...) pentru că aceasta aduce boli și umple generații întregi de putreziciune”; îndeamnă autoritățile turce să instituie măsurile juridice necesare pentru a pune capăt oricărei discriminări bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen, în conformitate cu articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE; invită autoritățile să alinieze legislația penală privind infracțiunile motivate de ură homofobă și transfobă la Recomandarea de politică generală nr. 7 a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței; îndeamnă Turcia să renunțe la toate acuzațiile împotriva participanților pașnici la evenimentele LGBTI și să anuleze interzicerea prelungită a evenimentelor „Pride”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este profund îngrijorat de atacurile constante împotriva partidelor de opoziție, în special a HDP și a altora, inclusiv a Partidului Popular Republican (CHP), de exemplu, exercitând presiuni, forțându-le să își închidă activitatea și arestându-le membrii, toate acestea subminând buna funcționare a sistemului democratic; subliniază că democrația presupune un mediu în care partidele politice, societatea civilă și mass-media pot funcționa fără amenințări sau restricții arbitrare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată cu mare îngrijorare că HDP, primarii săi aleși și organizațiile sale de partid, inclusiv organizația sa de tineret, au fost în mod expres și continuu ținta acțiunilor și a incriminărilor autorităților turce, ceea ce a făcut ca peste 4 000 de membri ai HDP să se afle în prezent în închisoare; continuă să condamne cu fermitate prelungirea detenției lui Selahattin Demirtaș și a lui Figen Yüksekdağ, foștii copreședinți ai HDP, începută în noiembrie 2016 și solicită eliberarea lor imediată; este consternat de faptul că autoritățile turce continuă să ignore și să nu pună în aplicare hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului care obligă Turcia să îl elibereze imediat pe Selahattin Demirtaş; condamnă cu fermitate punerea sub acuzare în vederea închiderii HDP și a interzicerii din viața politică a 451 de persoane, printre care cea mai mare parte a conducerii actuale a HDP, care a fost înaintată de procurorul-șef al Curții de Casație a Turciei și acceptată în unanimitate de Curtea Constituțională a Turciei în iunie 2021, împiedicându-le să desfășoare orice fel de activitate politică în următorii cinci ani; reamintește că, în trecut, Curtea Constituțională a interzis șase partide politice pro-kurde; constată cu profundă îngrijorare că dizolvarea HDP este punctul culminant al represiunii exercitate de mai mulți ani asupra partidului și afirmă din nou că interzicerea acestui partid ar fi o greșeală politică gravă, deoarece ar da o lovitură ireversibilă pluralismului și principiilor democratice; subliniază, de asemenea, rolul Înaltei Curți Penale nr. 22 din Ankara în așa-numita cauză Kobane împotriva a 108 de persoane, inclusiv a numeroși politicieni HDP; subliniază rolul special al procurorului și solicită claritate, în special în ceea ce privește presupusa ingerință politică documentată în dosar; se întreabă, de asemenea, cum a reușit instanța să examineze și să accepte un document de 3 530 de pagini într-o săptămână, fără a audia inculpații; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este îngrijorat de procesul intentat vicepreședintei CHP, Gökçe Gökçen, în cadrul unei anchete împotriva întregului comitet executiv al partidului, pentru publicarea și distribuirea unei broșuri; este consternat că în unul dintre cele trei procese intentate acesteia, Parchetul General din Ankara, condus de procurorul general Ahmet Akça, a acuzat-o pe dna Gökçen că a comis infracțiunea de agresiune fizică asupra președintelui, care este pasibilă de o pedeapsă minimă de cinci ani de închisoare, în legătură cu publicarea acestei broșuri; constată că, deși acest proces a fost respins de Înalta Curte Penală nr. 18 din Ankara, celelalte două procese intentate pentru calomnierea și defăimarea președintelui și pentru incitare la ură împotriva acestuia continuă; rămâne profund îngrijorat de faptul că Canan Kaftancıoğlu, președinta CHP la nivelul provinciei Istanbul, este supusă unei hărțuiri politice și judiciare neîncetate, intentându-i-se tot mai multe procese; condamnă hotărârea recentă a Curții de Casație de a menține trei din cinci sentințe împotriva dnei Kaftancıoğlu, prin care aceasta este condamnată la 4 ani și 11 luni de închisoare și i se impune interzicerea activității politice; își exprimă îngrijorarea în legătură cu caracterul arbitrar al prelungirii procesului de înregistrare a Partidului Verzilor din Turcia, care a cerut Ministerului de Interne turc să îi recunoască constituirea în ziua în care a fost înființat, în septembrie 2020, dar până în prezent nu a primit nicio recunoaștere în acest sens; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă utilizarea repetată a revocării statutului de parlamentar al deputaților din partidele de opoziție, care afectează grav imaginea de instituție democratică a parlamentului Turciei; reamintește, în acest sens, hotărârea recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului din 1 februarie 2022 prin care s-a stabilit că ridicarea imunității a 40 deputați din HDP, care a avut loc în 2016, le-a încălcat dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire; urmărește cu îngrijorare cazul deputatei HDP de Diyarbakır Semra Güzel, acuzată de „apartenență la o organizație teroristă” în legătură cu fotografiile făcute în urmă cu cinci ani și a cărei imunitate parlamentară a fost ridicată la 1 martie 2022; |
| --- | --- |

25.

| 26. | condamnă din nou decizia autorităților turce de a demite peste 150 de primari aleși democratic pe baza unor dovezi îndoielnice și înlocuirea lor arbitrară cu administratori nealeși, numiți de autoritățile centrale; condamnă faptul că doar după ultimele alegeri locale din 31 martie 2019 guvernul a demis 48 din cei 65 de primari ai HDP aleși democratic în sud-estul Turciei, mulți dintre ei fiind înlocuiți cu administratori; este ferm convins că aceste decizii ilegale subminează democrația la nivel local și constituie un atac direct asupra principiilor sale de bază, privând milioane de alegători de reprezentanți aleși democratic; solicită Turciei să îi repună în funcție pe primarii demiși; critică hotărât faptul că guvernul Turciei a adoptat măsuri politice, legislative și administrative pentru a paraliza administrațiile locale ale Istanbulului, Ankarei și Izmirului, conduse de primari din partidele de opoziție; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de recentele reforme electorale adoptate fără consens între partide și de scăderea pragului electoral de la 10 % la 7 %, care rămâne prea ridicat; ia act cu îngrijorare de modificările aduse procedurii de selecție a comisiilor electorale provinciale responsabile de numărarea voturilor și de procedurile de recurs, care erau până acum compuse din judecători de rang superior, dar care sunt acum formate prin tragere la sorți; își reiterează apelul adresat Turciei de a îmbunătăți ambianța electorală în întreaga țară, la toate nivelurile, prin asigurarea unor condiții de concurență libere și echitabile pentru toți candidații și toate partidele și prin alinierea la recomandările Comisiei de la Veneția și ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recunoaște că Turcia are preocupări legitime legate de securitate și dreptul de a combate terorismul; subliniază totuși că trebuie acest lucru trebuie făcut respectând pe deplin statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale; condamnă încă o dată ferm și neechivoc atacurile teroriste violente ale Partidului Muncitoresc din Kurdistan (PKK), care se află din 2002 pe lista de organizații teroriste a UE; semnalează importanța cooperării strânse dintre Turcia, UE și statele sale membre în lupta împotriva terorismului, inclusiv împotriva Daesh; încurajează autoritățile turce să continue să depună eforturi pentru a dezvolta o cooperare strânsă cu UE în lupta împotriva terorismului, în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului și pentru a-și alinia legislația privind terorismul și practicile conexe la standardele europene; ia act de negocierile în curs privind un acord internațional pentru schimbul de date cu caracter personal între Europol și autoritățile turce competente în lupta împotriva infracționalității și terorismului; își exprimă speranța că aceste negocieri respectă standardele europene de protecție a datelor și drepturile fundamentale; invită încă o dată Turcia să își alinieze legislația în domeniul protecției datelor la standardele UE pentru a permite cooperarea cu Europol și să își îmbunătățească reglementările privind combaterea spălării banilor, finanțarea terorismului și infracționalitatea informatică; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că dispozițiile de combatere a terorismului din Turcia sunt prea larg formulate și folosite discreționar pentru a limita exercitarea drepturilor omului și a reprima orice voce critică din această țară, inclusiv jurnaliști, activiști și adversari politici și subliniază că, recurgând abuziv la legislația antiteroristă, autoritățile desconsideră gravitatea acestei amenințări permanente; constată că în acest context continuă să se producă cazuri de dispariții forțate; este profund îngrijorat de decizia ministrului de interne de a deschide o anchetă specială la primăria orașului Istanbul privind presupuse legături cu organizații teroriste care afectează peste 550 din angajații acesteia, precum și de reluarea hărțuirii judiciare a lui Öztürk Türkdoğan, un important avocat în domeniul drepturilor omului și copreședinte al Asociației pentru drepturile omului (IHD), care este judecat la Înalta Curte Penală nr. 19 din Ankara sub acuzația de apartenență la o organizație armată ilegală, după ce a fost pus sub acuzare de Parchetul General din Ankara, fiind însă achitat până la urmă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rămâne profund îngrijorat de situația kurzilor din această țară și de situația din sud-estul Turciei în ceea ce privește protecția drepturilor omului, libertatea de exprimare și participarea politică; este deosebit de preocupat de numeroasele relatări potrivit cărora personalul de aplicare a legii participă la torturi și aplică rele tratamente deținuților în cursul acțiunilor de răspuns la amenințările percepute și presupuse la adresa securității în sud-estul Turciei; condamnă măsurile din centrele polițienești de detenție aplicate unor actori marcanți ai societății civile și opozanților politici din sud-estul Turciei și invită Turcia să asigure protecția și siguranța apărătorilor drepturilor omului și să inițieze imediat anchete independente în aceste cazuri; condamnă oprimarea minorităților etnice și religioase, inclusiv interzicerea de către Constituția Turciei a limbilor unor grupuri precum comunitatea kurdă ca limbi materne în educație și în toate domeniile vieții publice; reamintește că aceasta este o încălcare a dreptului internațional care protejează drepturile persoanelor de a-și revendica apartenența la o minoritate etnică sau religioasă și de a se exprima în limba tradițională a minorității; subliniază caracterul urgent al reluării unui proces politic credibil care să implice toate partidele și forțele democratice relevante și să ducă la o soluționare pașnică a chestiunii kurde; |
| --- | --- |

30.

| 31. | condamnă ferm extrădările și răpirile forțate ale unor cetățeni turci care își au reședința în afara Turciei, ceea ce constituie o încălcare a principiului statului de drept și a drepturilor fundamentale ale omului; Îndeamnă UE să ia măsuri în legătură cu această practică îngrijorătoare în propriile state membre, precum și în țările candidate și asociate; este îngrijorat de încercările guvernului turc de a influența membrii diasporei turce din UE, de exemplu prin intermediul Președinției pentru turcii din străinătate și comunitățile înrudite (YTB) și prin intermediul Uniunii turce islamice pentru probleme religioase (DITIB), care ar putea să se amestece în procesele democratice din UE; condamnă, în acest sens, recentele atacuri inacceptabile ale mass-mediei pro-guvernamentale turce împotriva mai multor politicieni suedezi, printre care deputata în Parlamentul European Evin Incir, inclusiv dezinformarea și acuzațiile nefondate, cum ar fi acuzațiile de afiliere la terorism; este îngrijorat de faptul că mișcarea extremistă de dreapta Ülkü Ocakları, cunoscută și sub denumirea de „Lupii cenușii” și având legături strânse cu partidul MHP, membru al coaliției la guvernare, se răspândește atât în Turcia, cât și în afara acesteia, în statele membre ale UE; invită UE și statele sale membre să examineze posibilitatea de a interzice asociațiile acestora în țările UE; invită statele membre să monitorizeze îndeaproape activitățile rasiste ale acestei organizații și să lupte pentru a reduce influența acesteia; invită diviziile de comunicare strategică ale SEAE să investigheze suspiciunile privind acțiunile de dezinformare întreprinse de Turcia, în special în Africa, în Balcanii de Vest, în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord și să prezinte Parlamentului European constatările sale; își exprimă îngrijorarea că asupra uigurilor care locuiesc în Turcia continuă să planeze riscul de a fi reținuți și expulzați în țări terțe, care ar putea să îi predea Chinei, unde ar putea suferi persecuții grave; invită autoritățile turce să se abțină de la a ratifica tratatul de extrădare încheiat cu China; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își reiterează îngrijorarea că Turcia refuză să pună în aplicare recomandările Comitetului pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante al Consiliului Europei; invită Turcia să adopte o politică de toleranță zero față de tortură și să ancheteze corespunzător semnalările persistente și credibile privind tortura, relele tratamente și tratamentele inumane sau degradante ale persoanelor în timpul detenției, interogatoriilor și arestării preventive, punând capăt impunității și trăgându-i la răspundere pe cei responsabili; salută recenta modificare a regulamentului privind închisorile prin care termenul „percheziție corporală” a fost înlocuit cu „percheziția amănunțită” și îl invită pe directorul Direcției generale pentru penitenciare și centre de detenție să se asigure că acest regulament este pus în aplicare în totalitate „cu respectarea demnității și onoarei umane”, așa cum se menționează în regulamentul modificat, deoarece există în continuare relatări credibile că această practică continuă să fie folosită, inclusiv asupra minorilor care vizitează închisorile; este profund îngrijorat de situația din penitenciarele suprapopulate din Turcia, care mărește pericolul ca pandemia de COVID-19 să aibă efecte mortale pentru deținuți; pe lângă aceasta, este profund îngrijorat de restrângerea arbitrară a drepturilor deținuților la tratament medical și la vizite; subliniază că, potrivit datelor Asociației pentru drepturile omului din Turcia (İHD), există în prezent 1 605 deținuți bolnavi, dintre care 604 sunt grav bolnavi; deplânge continuarea încarcerării fostei deputate Aysel Tuğluk, în ciuda stării sale de sănătate grave, constatată de rapoarte medicale, care au fost apoi ignorate de Consiliul de medicină criminalistică (ATK), o instituție de stat; cere ca Aysel Tuğluk să fie eliberată imediat; este consternat de relatările potrivit cărora se practică arestarea femeilor însărcinate sau a lăuzelor și îndeamnă Turcia să elibereze toate femeile în cauză și să pună capăt practicii de a aresta femeile imediat înainte sau după ce nasc; este preocupat de hărțuirea deputatului HDP Ömer Faruk Gergerlioğlu, care a fost recent împiedicat să călătorească în străinătate și a fost supus unei anchete a procurorului-șef din Kandıra – o cauză care a fost abandonată recent – sub acuzația de „insultare a statului și a organelor sale”, de „influențare a expertului” și de „apreciere a infracțiunii și a infractorilor” după ce a solicitat eliberarea lui Aysel Tuğluk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este consternat de faptul că Avocatul Poporului din Turcia păstrează o tăcere absolută față de situația gravă descrisă mai sus în care se află drepturile fundamentale în această țară; îl invită pe Avocatul Poporului din Turcia să se asigure că instituția sa devine un instrument util pentru cetățenii Turciei și că acționează pentru a răspândi cultura recurgerii la căile de atac, obiectiv pe care această instituție și l-a stabilit; regretă că nici Avocatul Poporului, nici Instituția pentru drepturile omului și egalitate din Turcia, cele două instituții principale în domeniul drepturilor omului din această țară, nu sunt independente din punct de vedere operațional, structural sau financiar; invită insistent autoritățile turce să ia măsurile adecvate pentru ca aceste instituții să respecte, acolo unde este cazul, Principiile de la Paris și Recomandarea Comisiei Europene privind standardele pentru organismele de promovare a egalității (13); regretă că anumiți membri ai Instituției pentru drepturile omului și egalitate au demonstrat o atitudine negativă față de drepturile fundamentale ale omului, inclusiv față de egalitatea de gen, drepturile femeilor și drepturile persoanelor LGBTIQ, și și-au exprimat sprijinul pentru retragerea Turciei din Convenția de la Istanbul; invită Comisia de anchetă privind drepturile omului al Marii Adunări Naționale a Turciei să își exercite pe deplin competențele extinse de anchetare a încălcărilor drepturilor omului și de tragere la răspundere persoanelor care le comit în această țară și să propună modificări legislative pentru a asigura alinierea legislației naționale la convențiile internaționale privind drepturile omului la care Turcia este parte; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește că libertatea sindicatelor și dialogul social sunt esențiale pentru dezvoltarea și prosperitatea unei societăți pluraliste; regretă, în acest context, deficiențele legislative persistente în domeniul drepturilor lucrătorilor și al drepturilor sindicale și subliniază că dreptul de a se organiza, dreptul la negocieri colective și dreptul la grevă constituie drepturi fundamentale ale lucrătorilor; este îngrijorat, de asemenea, de persistența unei puternice discriminări a sindicatelor practicată de angajatori și de măsurile de concediere, hărțuire și plasare în detenție la care sunt supuși în continuare conducătorii și membrii unor sindicate; este preocupat și de concedierile sistematice ale lucrătorilor care încearcă să se organizeze; invită autoritățile turce să se alinieze la standardele fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii la care această țară s-a angajat, să elimine obstacolele care limitează exercitarea drepturilor sindicale și să utilizeze dialogul social în mod eficace, inclusiv pentru măsurile de redresare socioeconomică în urma pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

34.

Relațiile mai largi dintre UE și Turcia și politica externă a Turciei

| 35. | își exprimă reala apreciere pentru sprijinul clar exprimat de autoritățile turce pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și pentru faptul că au condamnat invazia și agresiunea militară rusă nejustificată împotriva Ucrainei; evidențiază importanța fundamentală pe care o are cooperarea strânsă între UE și Turcia în domeniul politicii externe și de securitate în aceste vremuri dificile și salută, în acest sens, alinierea fermă a Turciei la NATO și la UE; subliniază că Turcia este un aliat NATO și un partener strategic cu care avem în comun interese importante; își exprimă aprecierea față de decizia Turciei de a invoca Convenția de la Montreux din 1936, cerând tuturor statelor riverane și neriverane Mării Negre să nu mai treacă prin strâmtorile sale; salută, de asemenea, asistența financiară și umanitară continuă acordată de Turcia Ucrainei, precum și disponibilitatea guvernului turc de a acționa ca mediator între părțile în conflict; invită Turcia să se alinieze sancțiunilor și măsurilor restrictive luate de UE împotriva autorităților și persoanelor ruse și belaruse responsabile de agresiunea ilegală împotriva Ucrainei și de numeroasele încălcări ale dreptului internațional care au fost comise de la începutul războiului; subliniază, în acest sens, că așteaptă ca Turcia, în concordanță cu poziția sa privind agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, să evite să devină un refugiu sigur pentru capitalul și investițiile ruse, eludând astfel în mod clar sancțiunile UE; încurajează Turcia să își închidă spațiul aerian pentru aeronavele rusești; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută eforturile depuse de Turcia pentru a continua găzduirea celui mai mari număr de refugiați din lume; salută, în acest sens, continuarea furnizării de finanțare din partea UE pentru refugiații și comunitățile-gazdă din Turcia și își exprimă angajamentul de a continua acest sprijin; solicită Comisiei să asigure cea mai mare transparență și corectitudine la alocarea fondurilor din cadrul succesorului Instrumentului pentru refugiații din Turcia și, de asemenea, să vegheze ca aceste fonduri să fie trimise în primul rând refugiaților și comunităților-gazdă și gestionate de organizații care garantează responsabilitatea și transparența; sprijină o evaluare obiectivă a cooperării dintre UE și Turcia în ceea ce privește refugiații și migrația și subliniază că este important ca ambele părți să își respecte angajamentele asumate în temeiul Declarației comune UE-Turcia din 2016 și al Acordului de readmisie UE-Turcia față de toate statele membre, inclusiv reluarea readmisiei persoanelor returnate din insulele grecești, întreruptă în martie 2020, sau activarea sistemului de admisie umanitară pe bază de voluntariat; insistă asupra ideii că respectarea libertăților fundamentale trebuie să se afle în centrul procesului de aplicare a Declarației UE-Turcia; elogiază călduros contribuția esențială a societății civile și a autorităților locale din Turcia la integrarea refugiaților; sprijină un acces mai bun și mai larg la serviciile de protecție pentru anumite grupuri vulnerabile; invită guvernul turc să îmbunătățească accesul la piața muncii pentru refugiații sirieni și să ia măsuri pentru a evita riscul ca o generație de copii sirieni născuți în Turcia să devină apatrizi; recunoaște presiunea migratorie cu care se confruntă Turcia, însă obiectează ferm la orice formă de instrumentalizare a migranților de către guvernul turc; își exprimă îngrijorarea în legătură cu semnalarea repetată de returnări sumare de cetățeni afgani și alte persoane reținute care încearcă să treacă frontiera, precum și de expulzări arbitrare către Siria; deplânge introducerea ilegală de migranți și încălcările drepturilor omului la care au fost supuși refugiații în Turcia; insistă asupra faptului că returnarea refugiaților ar trebui să aibă loc doar voluntar și în condiții de siguranță și îndeamnă Turcia să asigure un acces mai extins organizațiilor internaționale și naționale la centrele de deportare pentru că acestea să îi poată monitoriza pe cei aflați în curs de returnare și să le ofere asistență; observă cu îngrijorare semne ale intensificării atacurilor rasiste și xenofobe împotriva străinilor, precum și utilizarea unui discurs anti-refugiați și intensificarea sentimentelor antiimigrație în politica și societatea turcă; observă că numărul de cereri de azil înregistrate în Cipru în 2021 a crescut continuu și reamintește obligația Turciei de a lua toate măsurile necesare pentru a preveni crearea de noi rute maritime sau terestre pentru migrația ilegală din Turcia către UE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își reiterează sprijinul pentru actuala uniune vamală și invită Turcia să își respecte obligațiile, inclusiv să elimine barierele netarifare din calea liberei circulații; consideră că întărirea relațiilor comerciale ar putea aduce beneficii concrete cetățenilor din Turcia și din UE și sprijină în consecință propunerea Comisiei de a începe negocieri cu privire la modernizarea unei uniuni vamale reciproc avantajoase, însoțită de un mecanism eficient de soluționare a disputelor; avertizează însă că o astfel de modernizare a uniunii vamale ar trebui să se bazeze pe o condiționalitate puternică legată de drepturile omului și libertățile fundamentale, de respectarea dreptului internațional și de relații de bună vecinătate și că se poate avea în vedere doar dacă Turcia pune pe deplin în aplicare Protocolul adițional pentru a extinde Acordul de la Ankara la toate statele membre, fără rezerve și în mod nediscriminatoriu; subliniază că ambele părți trebuie să fie pe deplin conștiente de această condiționalitate democratică de la începutul oricărei negocieri, deoarece Parlamentul nu își va da aprobarea pentru acordul final fără rezultate în acest domeniu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | observă că liberalizarea regimului vizelor ar constitui un pas important în facilitarea contactelor interpersonale și este extrem de importantă pentru cetățenii turci, în special pentru studenți, cadre universitare, reprezentanți ai mediului de afaceri și persoane cu legături familiale în statele membre ale UE; își reiterează sprijinul pentru procesul de liberalizare a regimului vizelor după îndeplinirea condițiilor stabilite și încurajează guvernul turc să acționeze pentru a-și armoniza politica de vize cu cea a UE și să respecte pe deplin cele 72 de criterii identificate în foaia de parcurs privind liberalizarea regimului vizelor față de toate statele membre; subliniază că s-au înregistrat foarte puține progrese reale în ceea ce privește cele șase obiective de referință restante care nu au fost încă îndeplinite de Turcia; observă că noul plan de acțiune privind drepturile omului prevede accelerarea îndeplinirii criteriilor de referință rămase; subliniază că revizuirea legislației turce de combatere a terorismului și a legii privind protecția datelor sunt condiții esențiale pentru garantarea drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | regretă recenta reorganizare a Direcției Generale Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR) din cadrul Comisiei Europene de către comisarul Várhélyi, în urma căreia unitatea responsabilă pentru Turcia a fost înglobată în unitățile responsabile de vecinătatea sudică; consideră acest demers, motivat aparent de eficiența și coerența organizării interne, o gravă greșeală politică, criticată aspru atât de guvernul turc, cât și de toți actorii proeuropeni din Turcia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută decizia guvernului turc de a ratifica Acordul de la Paris privind schimbările climatice, angajamentul său de a deveni o țară neutră climatic până în 2053, precum și anunțul său de a se adapta la Pactul verde european; consideră că punerea în aplicare a Pactului verde european constituie o ocazie importantă pentru UE și Turcia de a-și alinia politicile comerciale și în domeniul climei și invită UE, în acest context, să se coordoneze îndeaproape cu Turcia și să o sprijine în luarea de măsuri ambițioase de protecție a mediului; ia act de rolul favorabil pe care îl pot avea agențiile UE și alianțele industriale ale UE în cooperarea dintre UE și Turcia în legătură cu transformarea verde; invită Turcia să mențină progresele înregistrate la alinierea la directivele și acquis-ul UE legate de mediu și acțiunile climatice; invită guvernul turc să transpună în realitate anunțul pe care l-a făcut și să elaboreze o strategie națională și un plan de acțiune pentru reducerea semnificativă a emisiilor de CO2; salută activitatea apărătorilor drepturilor de mediu și avertizează în legătură cu impactul dezastruos asupra mediului al proiectelor majore de infrastructură publică; ia act de faptul că în 2021 au fost demarată construirea Canalului Istanbul și subliniază avertismentele activiștilor de mediu și ale Camerei inginerilor de mediu potrivit cărora canalul va periclita sistemul fragil de aprovizionare cu apă al Istanbulului și va distruge ecosistemul din zonă, inclusiv echilibrul natural dintre Marea Neagră și Marea Marmara; invită autoritățile turce să întreprindă acțiuni imediate pentru a proteja Marea Marmara și să interzică toate proiectele de infrastructură care ar contribui și mai mult la poluarea acesteia; salută în acest sens decizia guvernului turc de a conferi Mării Marmara un statut special de protecție a mediului; își reiterează apelul adresat guvernului turc de a-și opri planurile de construire a centralei nucleare Akkuyu și de a se consulta cu guvernele țărilor vecine în legătură cu toate evoluțiile proiectului centralei Akkuyu, care va fi situată într-o regiune predispusă la cutremure puternice, ceea ce reprezintă o amenințare majoră nu numai pentru Turcia, ci și pentru întreaga regiune mediteraneeană; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recunoaște că Turcia își poate urma propria politică externă în conformitate cu interesele și obiectivele sale, dar așteaptă ca această politică să fie apărată prin diplomație și dialog bazat pe dreptul internațional și, având în vedere calitatea de țară candidată a Turciei, să se alinieze din ce în ce mai mult la cea a UE; este de părere că cooperarea UE-Turcia în domeniul politicii externe și de securitate are o importanță fundamentală și că viitoarele structuri de securitate ale UE, în special în vecinătate, necesită o cooperare strategică și o mai bună comunicare cu Turcia pentru a fi eficace; este de părere că se poate realiza o cooperare mai strânsă între UE și Turcia în mai multe domenii de politică externă, cum ar fi Ucraina și Afganistan; reamintește, de asemenea, că UE și NATO rămân partenerii cei mai de încredere pe termen lung pentru Turcia în cooperarea internațională în materie de securitate și invită Turcia să păstreze coerența politică în domeniul politicilor externe și de securitate, având în vedere rolul său de membru al NATO și de țară candidată la aderarea la UE; invită Guvernul Turciei să trateze cu bună credință cererile Finlandei și Suediei de aderare la NATO, să se angajeze într-un dialog constructiv pentru a soluționa posibilele probleme nerezolvate, în conformitate cu valorile și cerințele juridice ale UE și să se abțină de la exercitarea presiunilor nejustificate în acest proces; regretă, în acest context, faptul că, dintre toate țările candidate, Turcia este cel mai puțin aliniată (14 %) la politica externă și de securitate comună (PESC) și la politica de securitate și apărare comună (PSAC) și își reiterează apelul adresat Turciei de a inversa urgent această tendință, având în vedere potențialul ridicat al acțiunii comune în legătură cu diversele probleme regionale și mondiale; constată cu îngrijorare, în acest sens, că politica externă a Turciei a intrat în conflict cu prioritățile UE în cadrul PESC în ultimii ani, inclusiv în ceea ce privește Caucazul, Siria, Libia și Irakul; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută apropierea recentă dintre Turcia și Armenia în ceea ce privește decizia de a iniția contacte bilaterale, numirea de reprezentanți speciali și reluarea zborurilor între cele două țări; consideră că această încercare este o evoluție extrem de pozitivă, care are un impact pozitiv asupra prosperității și securității în regiune; încurajează ambele părți să continue aceste eforturi în vederea normalizării depline a relațiilor lor și solicită UE să sprijine activ acest proces; încurajează Turcia să deschidă calea către o reconciliere reală între poporul turc și cel armean, inclusiv prin soluționarea disputei legate de genocidul armean, și să își respecte pe deplin obligațiile de a proteja patrimoniul cultural armean și alte tipuri de patrimoniu cultural; își exprimă speranța că acest lucru poate duce la o dinamică de normalizare a relațiilor în Caucazul de Sud; salută, de asemenea, eforturile diplomatice ale Turciei de normalizare a relațiilor cu diverse țări din Orientul Mijlociu, în special cu Israelul; încurajează Turcia încă o dată să recunoască genocidul armean; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată că, în pofida unor semne de detensionare în estul Mării Mediterane de la ultimul raport privind Turcia, s-a observat recent o nouă creștere; rămâne pe deplin conștient de faptul că orice dinamică pozitivă poate fi inversată cu ușurință în orice moment, cât timp problemele subiacente rămân nesoluționate; regretă, în acest context, recentele declarații ale responsabililor turci de contestare a suveranității Greciei asupra unora dintre insulele sale, care sunt contraproductive și subminează mediul de securitate din zonă; continuă să îndemne Turcia și toate părțile interesate implicate să participe la soluționarea pașnică și cu bună credință a diferendelor și să se abțină de la orice acțiune unilaterală sau la amenințarea cu aceasta; continuă mai ales să solicite tuturor părților un angajament colectiv real pentru a negocia delimitarea zonelor economice exclusive (ZEE) și a platformei continentale cu bună-credință și în conformitate cu normele și principiile internaționale; condamnă, în acest sens, hărțuirea de către navele de război turce a navelor de cercetare care efectuează prospecțiuni în cadrul ZEE delimitate de Republica Cipru; condamnă, pe lângă aceasta, încălcările de către Turcia ale spațiului aerian național al Greciei, inclusiv survolarea zonelor și teritoriilor locuite, acțiuni care încalcă atât suveranitatea, cât și drepturile suverane ale statelor membre ale UE, contravenind dreptului internațional; își exprimă solidaritatea deplină cu Grecia și cu Republica Cipru; reafirmă dreptul Republicii Cipru de a încheia acorduri bilaterale privind zona sa economică exclusivă și de a explora și exploata resursele sale naturale în deplină conformitate cu dreptul internațional relevant; constată cu regret că situația de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Greciei în 1995 nu a fost încă retrasă; salută continuarea discuțiilor preliminare dintre Grecia și Turcia, care vizează delimitarea platformei continentale și a ZEE în conformitate cu dreptul internațional; își reiterează apelul adresat guvernului turc să semneze și să ratifice Convenția ONU asupra dreptului mării, care este parte a acquis-ului UE; sprijină invitația adresată Turciei de guvernul Republicii Cipru de a negocia cu bună-credință delimitarea maritimă dintre zonele de coastă ale celor două țări sau de a sesiza Curtea Internațională de Justiție, și invită Turcia să accepte invitația Ciprului; salută contribuția Turciei la securitatea aprovizionării cu gaze prin legarea gazoductului transanatolian (TANAP) la gazoductul transadriatic (TAP); își reiterează sprijinul pentru propunerea Consiliului European de a organiza o conferință multilaterală privind estul Mării Mediterane și subliniază că Pactul verde și tranziția energetică ar putea oferi șanse importante de găsire a unor soluții energetice bazate pe cooperare, sustenabile și cu largă participare în Mediterana de Est; invită la transformarea Mediteranei de Est într-un adevărat catalizator al dimensiunii externe a Pactului verde; |
| --- | --- |

43.

| 44. | regretă că problema Ciprului rămâne nesoluționată și subliniază că o soluție în conformitate cu rezoluțiile aplicabile ale Consiliului de Securitate al ONU și în cadrul convenit va avea un impact pozitiv asupra relațiilor Turciei cu UE; își reafirmă opinia fermă potrivit căreia singura soluție durabilă la problema Ciprului este cea a unei soluționări echitabile, cuprinzătoare și viabile, inclusiv a aspectelor sale externe, sub auspiciile ONU, pe baza existenței unei federații bicomunitare și formate din două zone, cu o personalitate juridică internațională unică, cu o unică suveranitate, o unică cetățenie și cu egalitate politică, așa cum prevăd rezoluțiile aplicabile ale Consiliului de Securitate al ONU și în conformitate cu dreptul internațional și pe baza respectării principiilor pe care se întemeiază Uniunea; regretă că guvernul turc a abandonat baza convenită a soluției și cadrul ONU în favoarea unei soluții proprii bazate pe existența a două state în Cipru; invită Turcia să renunțe la această propunere inacceptabilă de soluție bazată pe existența două state; invită Turcia să își retragă trupele din Cipru și să se abțină de la orice acțiune unilaterală care să întărească scindarea permanentă a insulei și să se abțină de la modificarea echilibrului demografic; condamnă semnarea așa-numitului Protocol economic și financiar între Turcia și zonele din Cipru care nu sunt controlate de guvern; condamnă faptul că Turcia continuă să încalce Rezoluțiile 550 (1984) și 789 (1992) ale Consiliului de Securitate al ONU, care solicită Turciei să transfere zona Varosha locuitorilor săi legali sub administrația temporară a ONU, sprijinind deschiderea orașului Varosha pentru public; consideră că acest demers subminează încrederea reciprocă și, prin urmare, perspectiva unei reluări a discuțiilor directe privind o soluție generală la problema Ciprului; își exprimă, în acest sens, profunda îngrijorare cu privire la noile activități ilegale recente din zona delimitată din Varosha de deschidere a unei noi părți a plajei, precum și cu privire la recenta semnare a „Protocolului economic și financiar” menționat anterior, prin care Turcia va finanța proiecte de reconstrucție a orașului Varosha; invită guvernul turc să revină la dialogul bazat pe formatul ONU, care reprezintă singura cale viabilă către reconciliere; îndeamnă să se reia negocierile privind reunificarea Ciprului sub egida Secretarului General al ONU cât mai curând posibil din punctul în care au rămas la Crans Montana în 2017; își reia chemarea adresată Turciei de a-și îndeplini obligația de a pune în aplicare complet și nediscriminatoriu Protocolul adițional la Acordul de la Ankara în relație cu toate statele membre, inclusiv cu Republica Cipru; regretă că Turcia nu a realizat încă progrese în direcția normalizării relațiilor sale cu Republica Cipru; subliniază că cooperarea rămâne esențială în domenii precum justiția și afacerile interne, precum și dreptul aviației și comunicațiile în domeniul traficului aerian cu toate statele membre ale UE, inclusiv cu Republica Cipru; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Turcia să ofere comunității cipriote turce spațiul necesar pentru a acționa în conformitate cu rolul său de comunitate legitimă a insulei, drept garantat de Constituția Republicii Cipru; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a colabora cu comunitatea cipriotă turcă, reamintind că locul său este în Uniunea Europeană; solicită tuturor părților implicate să abordeze cu mai mult curaj problema reunirii comunităților; subliniază necesitatea ca acquis-ul UE să fie pus în aplicare pe întreg teritoriul insulei după soluționarea globală a problemei cipriote și subliniază, în același timp, că Republica Cipru este responsabilă de intensificarea eforturilor sale de a facilita implicarea ciprioților turci în UE; salută activitatea importantă a Comisiei bicomunitare pentru persoane dispărute (CPD) și își reiterează aprecierea pentru faptul că, după cea mai gravă fază a pandemiei, Turcia oferă din nou CPD, treptat, acces la zonele relevante, inclusiv la cele militare; invită Turcia să își intensifice eforturile în ceea ce privește furnizarea de informații esențiale din arhivele sale militare, precum și accesul martorilor în zonele închise; invită Turcia să coopereze cu organizațiile internaționale relevante, în special cu Consiliul Europei, pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit și a distrugerii deliberate a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

45.

| 46. | își reiterează condamnarea intervențiilor militare turce în Siria, care încalcă dreptul internațional și subminează stabilitatea și securitatea întregii regiuni; cheamă Turcia să pună capăt ocupării ilegale a Siriei de Nord și a Afrinului și reamintește că problemele de securitate nu pot justifica o acțiune militară unilaterală într-o altă țară; denunță faptul că Turcia și facțiunile siriene locale încalcă drepturile civililor și le restricționează libertățile cu impunitate în teritoriile ocupate de Turcia; condamnă transferarea ilegală a refugiaților sirieni de către Turcia în nordul Siriei pentru a modifica componența demografică a zonei preponderent kurde din Siria; denunță faptul că Turcia continuă să transfere ilegal resortisanți sirieni în Turcia pentru a fi judecați pe baza unor acuzații de terorism care ar putea duce la închisoare pe viață; condamnă atacurile în curs ale Turciei, precum și prezența sa militară continuă pe teritoriul Irakului, în special atacurile asupra regiunii Sinjar cu populație majoritar yazidită, care îi împiedică pe yazidiții și creștinii care au fugit de Daesh în 2014 să se întoarcă în această regiune; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Turcia să se angajeze deplin în favoarea soluționării pașnice a conflictului din Libia sub auspiciile ONU; constată că ingerințele străine persistente din Libia continuă să reprezinte o provocare semnificativă la adresa punerii în aplicare a procesului de la Berlin desfășurat sub egida ONU; invită Turcia să adere pe deplin la embargoul asupra armelor impus de Consiliul de Securitate al ONU, să coopereze pe deplin cu operația militară a UE în Marea Mediterană (EUNAVFOR MED) IRINI și să permită o cooperare eficientă între aceasta din urmă și operațiunea Sea Guardian a NATO; condamnă din nou semnarea celor două memorandumuri de înțelegere dintre Turcia și Libia privind cooperarea militară și în materie de securitate aprofundată și privind delimitarea zonelor maritime, care sunt interconectate și constituie încălcări clare atât ale dreptului internațional, cât și ale rezoluțiilor relevante ale Consiliului de Securitate al ONU și ale drepturilor suverane ale statelor membre ale UE; invită Turcia să adopte o abordare mai constructivă pentru stabilizarea Somaliei și să își intensifice coordonarea politică și operațională cu UE în această privință; |
| --- | --- |

47.

Calea de urmat în relațiile UE-Turcia

| 48. | insistă asupra faptului că democrația, statul de drept și drepturile fundamentale ar trebui să rămână în centrul relațiilor UE-Turcia în orice cadru, care ar trebui să se bazeze ferm pe principiile dreptului internațional, ale multilateralismului și ale relațiilor de bună vecinătate; afirmă din nou că procesul de aderare și abordarea sa bazată pe valori a fost principalul cadru pentru relațiile UE-Turcia, deoarece acesta continuă să fie cel mai puternic instrument de exercitare a unei presiuni normative și cel mai bun cadru pentru a susține aspirațiile democratice și proeuropene ale societății turce și pentru a promova convergența cu UE; ia act de faptul că, în această etapă, nu găsește motive pentru a-și modifica poziția condiționată privind suspendarea oficială a negocierilor de aderare cu Turcia; consideră că, prin decizia de a respinge deschis hotărârile obligatorii ale Curții Europene a Drepturilor Omului în ceea ce privește cazul lui Osman Kavala și al altora, actualul guvern turc a distrus deliberat orice aspirații de a redeschide procesul de aderare la UE în împrejurările actuale; încurajează ambele părți să analizeze stadiul actual al relațiilor lor printr-un dialog cuprinzător la nivel înalt și să exploreze modalități complementare, în paralel cu procesul de aderare, de exemplu printr-un acord de asociere modernizat, de a se reangaja într-un parteneriat restructurat, echilibrat și reciproc, care să fie puternic condiționat de democrație, statul de drept și drepturile și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | constată că situația actuală a relațiilor UE-Turcia este susceptibilă să producă rezultate nesatisfăcătoare; invită la o reechilibrare a relației prin dezvoltarea unor baze solide de cooperare bazate pe interese reciproce și prin consolidarea încrederii pentru a contracara lipsa de încredere, în paralel cu abținerea de la acțiuni unilaterale sau declarații ațâțătoare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că UE ar trebui să urmărească în continuare toate posibilitățile de dialog, înțelegere comună și convergență a pozițiilor cu Turcia; invită Turcia să se angajeze într-un dialog constructiv și de bună credință – inclusiv cu privire la chestiuni de politică externă în care Turcia și UE au poziții opuse – pentru găsirea unui teren și a unei viziuni comune, pentru relansarea dialogului și a cooperării privind relațiile de bună vecinătate și pentru relansarea procesului de reforme în Turcia; constată că diferitele priorități ale instituțiilor UE stabilite în cadrele existente care reglementează relațiile UE-Turcia îngreunează foarte mult găsirea unei modalități eficiente de a avansa; regretă lipsa unei strategii pe termen lung, a unei politici coerente și a unei conduite consecvente față de Turcia în UE; invită președinții Comisiei, Consiliului European și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să dea dovadă de un mai puternic spirit de conducere, orientat strategică și bazat pe valori, cu o responsabilitate adecvată față de Parlament; îndeamnă instituțiile UE și statele membre să formuleze o abordare coerentă și suplă a acestei chestiuni, deoarece se referă la unul dintre cei mai mari vecini ai noștri și la unul dintre cei mai importanți parteneri, inclusiv o cooperare strânsă între toate instituțiile UE; invită SEAE să intensifice dialogul și cooperarea transatlantică cu administrația Biden în ceea ce privește relațiile sale cu Turcia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că un pas necesar pentru îmbunătățirea stării generale a relațiilor presupune ca ambele părți să utilizeze un limbaj respectuos, să depună eforturi pentru a combate prejudecățile și neînțelegerile existente și să permită formarea unei imagini mai obiective și complete a celeilalte părți în rândul propriei opinii publice, pentru a opri degradarea constantă a percepțiilor reciproce; invită, în acest sens, Comisia să inițieze o strategie de comunicare destinată societății turce care să urmărească sensibilizarea publicului cu privire la UE; subliniază că retorica beligerantă, revizionistă și agresivă nu face decât să întărească pozițiile extreme de ambele părți și că abordarea pur conflictuală le servește celor care urmăresc să îndepărteze Turcia de UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită ca Turcia să fie integrată în mai mare măsură ca țară vecină în agenda politică prospectivă și pe termen lung a UE privind dubla tranziție verde și digitală de importanță majoră, dar și în ceea ce privește sănătatea și invită Comisia să manifeste deschidere în privința altor domenii politice care ar putea fi considerate de interes pentru ambele părți, de exemplu căile prin care Turcia ar putea fi mai bine integrată în lanțurile valorice ale UE; consideră încurajatoare participarea intensă și susținută a societății turce la programele UE, în special în domeniul educației, inovării, tineretului și sportului, care creează legături mai strânse între oameni și contribuie la sincronizarea tranzițiilor verzi și digitale ale UE și Turciei; salută în acest sens acordurile care îi conferă Turciei statut de asociat la Orizont Europa, Erasmus+ și Corpul european de solidaritate în perioada 2021-2027; ia act de crearea de către Comisie a unei platforme de investiții pentru Turcia; solicită ca această platformă să fie pe deplin aliniată la prioritățile de politică ale UE și la condiționalitatea din cadrul Fondului european pentru dezvoltare durabilă plus (FEDD +), pentru a identifica și coordona la nivelul instituțiilor financiare europene și internaționale posibilitățile de investiții adecvate, atât la nivel național, cât și la nivel local, în legătură cu tranziția verde și cea digitală; subliniază că implicarea strânsă a Parlamentului în consiliul strategic al FEDD+, care este responsabil de direcționarea investițiilor și aprobarea creării componentelor investiționale ale FEDD+, este deosebit de importantă pentru a asigura controlul democratic asupra acestui proces; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută faptul că Marea Adunare Națională a Turciei a acceptat în cele din urmă să se organizeze reuniunea Comisiei parlamentare mixte UE-Turcia, care a avut loc în martie 2022, prima astfel de reuniune din decembrie 2018; își menține opinia că dialogul parlamentar rămâne o parte esențială a relațiilor UE-Turcia și își exprimă speranța că Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia va continua să funcționeze în mod corespunzător; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei și președintelui, guvernului și parlamentului Republicii Turcia și solicită traducerea prezentei rezoluții în limba turcă. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  JO L 330, 20.9.2021, p. 1.

(2)  JO L 134, 7.5.2014, p. 3.

(3)  JO L 291, 12.11.2019, p. 47.

(4)  JO L 372 I, 9.11.2020, p. 16.

(5)  JO L 400, 12.11.2021, p. 157.

(6)  JO C 15, 12.1.2022, p. 81.

(7)  JO C 99, 1.3.2022, p. 209.

(8)  JO C 456, 10.11.2021, p. 247.

(9)  JO C 425, 20.10.2021, p. 143.

(10)  JO C 328, 6.9.2016, p. 2.

(11)  JO C 132, 24.3.2022, p. 88.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0466.

(13)  Recomandarea Comisiei (UE) 2018/951 din 22 iunie 2018 privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității (JO L 167, 4.7.2018, p. 28).

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/19

---

P9_TA(2022)0223

Foaia de parcurs a SEAE privind schimbările climatice și apărarea

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la Foaia de parcurs a SEAE privind schimbările climatice și apărarea (2021/2102(INI))

(2022/C 493/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 42 și 43 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 42 și 43 din acesta,

| — | având în vedere obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2050 privind neutralitatea din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele Uniunii pentru 2030 și 2050 privind neutralitatea din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon,

| — | având în vedere Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea din 9 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea din 9 noiembrie 2020,

| — | având în vedere Conceptul pentru o abordare integrată privind schimbările climatice și securitatea din 5 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conceptul pentru o abordare integrată privind schimbările climatice și securitatea din 5 octombrie 2021,

| — | având în vedere conceptul UE privind protecția mediului și optimizarea energiei pentru operațiunile și misiunile militare conduse de UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere conceptul UE privind protecția mediului și optimizarea energiei pentru operațiunile și misiunile militare conduse de UE,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (1), în special considerentul 60, care prevede alocarea a 30 % din cheltuielile efectuate pentru schimbările climatice, precum și considerentul 61, în care se menționează alocarea unor contribuții de 7,5 % și de 10 % din cheltuielile anuale pentru combaterea declinului biodiversității până în 2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (1), în special considerentul 60, care prevede alocarea a 30 % din cheltuielile efectuate pentru schimbările climatice, precum și considerentul 61, în care se menționează alocarea unor contribuții de 7,5 % și de 10 % din cheltuielile anuale pentru combaterea declinului biodiversității până în 2027,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (2) („Regulamentul privind IVCDCI”), în special considerentul 49, care prevede o contribuție la obiectivele legate de climă care se ridică la 30 % din cheltuielile efectuate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (2) („Regulamentul privind IVCDCI”), în special considerentul 49, care prevede o contribuție la obiectivele legate de climă care se ridică la 30 % din cheltuielile efectuate,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (COM(2020)0301),

| — | având în vedere Planul de acțiune al NATO privind schimbările climatice și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al NATO privind schimbările climatice și securitatea,

| — | având în vedere documentul de strategie al SEAE din iunie 2016, intitulat „O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, precum și rapoartele subsecvente asociate acestui document, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de strategie al SEAE din iunie 2016, intitulat „O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, precum și rapoartele subsecvente asociate acestui document,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de crize și conflicte externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de crize și conflicte externe,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 20 ianuarie 2020 privind diplomația în domeniul climei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 20 ianuarie 2020 privind diplomația în domeniul climei,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind diplomația în domeniile climei și energiei – Promovarea dimensiunii externe a Pactului verde european, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind diplomația în domeniile climei și energiei – Promovarea dimensiunii externe a Pactului verde european,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 și din 10 mai 2021 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 și din 10 mai 2021 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere Raportul anual de activitate al Comisiei pentru 2020 – Industria apărării și spațiul, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual de activitate al Comisiei pentru 2020 – Industria apărării și spațiul,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere raportul de cercetare al Consiliului de Securitate al ONU din 21 iunie 2021 privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de cercetare al Consiliului de Securitate al ONU din 21 iunie 2021 privind schimbările climatice,

| — | având în vedere deciziile liderilor NATO din iunie 2021 privind clima și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile liderilor NATO din iunie 2021 privind clima și securitatea,

| — | având în vedere Raportul privind clima și securitatea la nivel mondial din iunie 2021 al Consiliului Militar Internațional privind Clima și Securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind clima și securitatea la nivel mondial din iunie 2021 al Consiliului Militar Internațional privind Clima și Securitatea,

| — | având în vedere raportul final din 2021 elaborat în cadrul proiectului BIOSEC, intitulat „Biodiversitate și securitate”, care a fost finanțat de Consiliul European pentru Cercetare (CEC) în perioada 2016-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din 2021 elaborat în cadrul proiectului BIOSEC, intitulat „Biodiversitate și securitate”, care a fost finanțat de Consiliul European pentru Cercetare (CEC) în perioada 2016-2020,

| — | având în vedere proiectul ADEPHI, intitulat „Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment” („Modalități de abordare a riscurilor: o evaluare prospectivă și a riscurilor în ceea ce privește aspectele legate de climă și de securitate”), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul ADEPHI, intitulat „Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment” („Modalități de abordare a riscurilor: o evaluare prospectivă și a riscurilor în ceea ce privește aspectele legate de climă și de securitate”),

| — | având în vedere proiectele cofinanțate de UE, spre exemplu proiectul „FREXUS: Îmbunătățirea securității și a rezilienței la schimbările climatice într-un context fragil, prin intermediul interconexiunilor apă-energie-securitate alimentară”, pus în aplicare în regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectele cofinanțate de UE, spre exemplu proiectul „FREXUS: Îmbunătățirea securității și a rezilienței la schimbările climatice într-un context fragil, prin intermediul interconexiunilor apă-energie-securitate alimentară”, pus în aplicare în regiunea Sahel,

| — | având în vedere documentele ONU referitoare la securitatea umană și responsabilitatea de a proteja, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele ONU referitoare la securitatea umană și responsabilitatea de a proteja,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (3),

| — | având în vedere rezoluția din 3 iulie 2018 privind diplomația în domeniul climei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 3 iulie 2018 privind diplomația în domeniul climei (4),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0084/2022),

| A. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei amenință ordinea europeană de securitate într-un mod fără precedent și exercită presiuni asupra tuturor sectoarelor Uniunii și asupra statelor sale membre, creând necesitatea ca acestea să devină mai puternice, mai reziliente și mai independente, în special în domeniile apărării, securității, securității cibernetice și infrastructurii critice, dar și al energiei, inclusiv al eficienței energetice; |
| --- | --- |

A.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei amenință ordinea europeană de securitate într-un mod fără precedent și exercită presiuni asupra tuturor sectoarelor Uniunii și asupra statelor sale membre, creând necesitatea ca acestea să devină mai puternice, mai reziliente și mai independente, în special în domeniile apărării, securității, securității cibernetice și infrastructurii critice, dar și al energiei, inclusiv al eficienței energetice;

| B. | întrucât factorii de mediu pot influența securitatea umană și statală în diferite moduri directe și indirecte; |
| --- | --- |

B.

întrucât factorii de mediu pot influența securitatea umană și statală în diferite moduri directe și indirecte;

| C. | întrucât schimbările climatice și efectele asupra climei, inclusiv degradarea mediului, declinul biodiversității, despăduririle, deșertificarea, condițiile meteorologice extreme, penuria de apă și de alimente, poluarea aerului și dezastrele naturale favorizează apariția conflictelor sau a crizelor și amenință deja securitatea, stabilitatea și pacea la nivel local, regional și internațional; întrucât schimbările climatice, ale căror consecințe sunt deja evidente și care se preconizează că se vor accelera pe termen mediu și lung, au devenit un factor multiplicator al riscurilor tot mai pregnant, deoarece pot contribui la agravarea unor factori de criză deja existenți (cum ar fi accentuarea inegalităților economice sau opresiunea politică puternică), și constituie o nouă provocare la adresa securității care trebuie abordată prin resurse adecvate, alături de amenințările hibride și cibernetice; |
| --- | --- |

C.

întrucât schimbările climatice și efectele asupra climei, inclusiv degradarea mediului, declinul biodiversității, despăduririle, deșertificarea, condițiile meteorologice extreme, penuria de apă și de alimente, poluarea aerului și dezastrele naturale favorizează apariția conflictelor sau a crizelor și amenință deja securitatea, stabilitatea și pacea la nivel local, regional și internațional; întrucât schimbările climatice, ale căror consecințe sunt deja evidente și care se preconizează că se vor accelera pe termen mediu și lung, au devenit un factor multiplicator al riscurilor tot mai pregnant, deoarece pot contribui la agravarea unor factori de criză deja existenți (cum ar fi accentuarea inegalităților economice sau opresiunea politică puternică), și constituie o nouă provocare la adresa securității care trebuie abordată prin resurse adecvate, alături de amenințările hibride și cibernetice;

| D. | întrucât legăturile dintre schimbările climatice și conflicte pot fi complexe, iar efectele concrete ale schimbărilor climatice asupra conflictelor depind, în cea mai mare parte, de context; întrucât este necesar să se sprijine schimburi și o îmbogățire reciprocă mai sistematice și mai extinse între comunitățile științifice care se ocupă de legătura dintre climă și securitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât legăturile dintre schimbările climatice și conflicte pot fi complexe, iar efectele concrete ale schimbărilor climatice asupra conflictelor depind, în cea mai mare parte, de context; întrucât este necesar să se sprijine schimburi și o îmbogățire reciprocă mai sistematice și mai extinse între comunitățile științifice care se ocupă de legătura dintre climă și securitate;

| E. | întrucât schimbările climatice rămân în centrul agendei pentru pace și securitate ca „factor cheie de multiplicare a amenințărilor”, agravând riscurile sociale, economice și de mediu existente, care pot amplifica tulburările și pot duce la conflicte violente; întrucât schimbările climatice și de mediu și efectele lor, combinate cu alți factori, agravează vulnerabilitățile, tensiunile și riscurile existente deja, chiar dacă nu sunt în totdeauna, în sine, o cauză directă a conflictelor armate interstatale sau internaționale; întrucât schimbările climatice pot afecta securitatea persoanelor în mod diferit, în funcție de gen, statut socioeconomic, vârstă, orientare sexuală, etnie, religie (sau lipsa acesteia), abilități sau dizabilități etc.; întrucât, mai ales grupurile marginalizate sunt de obicei afectate în mod disproporționat de schimbările climatice; întrucât riscurile la adresa securității care sunt asociate cu schimbările climatice afectează mai ales populațiile dezavantajate din punct de vedere economic și au efecte socioeconomice; întrucât schimbările climatice au efecte negative asupra patrimoniului cultural și natural al zonelor afectate; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările climatice rămân în centrul agendei pentru pace și securitate ca „factor cheie de multiplicare a amenințărilor”, agravând riscurile sociale, economice și de mediu existente, care pot amplifica tulburările și pot duce la conflicte violente; întrucât schimbările climatice și de mediu și efectele lor, combinate cu alți factori, agravează vulnerabilitățile, tensiunile și riscurile existente deja, chiar dacă nu sunt în totdeauna, în sine, o cauză directă a conflictelor armate interstatale sau internaționale; întrucât schimbările climatice pot afecta securitatea persoanelor în mod diferit, în funcție de gen, statut socioeconomic, vârstă, orientare sexuală, etnie, religie (sau lipsa acesteia), abilități sau dizabilități etc.; întrucât, mai ales grupurile marginalizate sunt de obicei afectate în mod disproporționat de schimbările climatice; întrucât riscurile la adresa securității care sunt asociate cu schimbările climatice afectează mai ales populațiile dezavantajate din punct de vedere economic și au efecte socioeconomice; întrucât schimbările climatice au efecte negative asupra patrimoniului cultural și natural al zonelor afectate;

| F. | întrucât criza climatică afectează atât securitatea umană, cât și securitatea statelor; întrucât schimbările climatice interacționează în diferite moduri cu dinamica politică, etnică și socioeconomică și sunt un motor direct al conflictelor, ca urmare a faptului că sporesc riscurile de dezastre și exercită o presiune suplimentară asupra ecosistemelor, punând astfel în pericol mijloacele de subzistență ale populațiilor, securitatea alimentară și a aprovizionării cu apă, precum și infrastructura critică, printre altele prin încurajarea deciziilor de schimbare a destinației terenurilor și degradarea mediului; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza climatică afectează atât securitatea umană, cât și securitatea statelor; întrucât schimbările climatice interacționează în diferite moduri cu dinamica politică, etnică și socioeconomică și sunt un motor direct al conflictelor, ca urmare a faptului că sporesc riscurile de dezastre și exercită o presiune suplimentară asupra ecosistemelor, punând astfel în pericol mijloacele de subzistență ale populațiilor, securitatea alimentară și a aprovizionării cu apă, precum și infrastructura critică, printre altele prin încurajarea deciziilor de schimbare a destinației terenurilor și degradarea mediului;

| G. | întrucât creșterea nivelului mării a provocat deja inundații și salinizare și constituie un risc major de securitate și existențial pentru zonele de coastă joase și insule; întrucât, potrivit versiunii actualizate a raportului Groundswell al Băncii Mondiale din 2021, schimbările climatice ar putea obliga 216 milioane de persoane să se strămute în interiorul țărilor lor până în 2050; întrucât raportul afirmă, de asemenea, că acțiunile imediate și concrete pot reduce semnificativ amploarea migrației climatice; întrucât deficitul de apă are un impact multidimensional asupra securității umane și a stabilității sociopolitice; întrucât, din cauza schimbărilor climatice, aprovizionarea cu apă va fi afectată, în special în țările în curs de dezvoltare, în timp ce cererea de apă de la nivel mondial va crește; întrucât schimbările climatice cresc riscurile de secetă și inundații; întrucât impactul schimbărilor climatice asupra prețurilor la alimente deteriorează mijloacele de subzistență și stimulează strămutarea, bolile și foametea, ducând la migrație la o scară fără precedent; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea nivelului mării a provocat deja inundații și salinizare și constituie un risc major de securitate și existențial pentru zonele de coastă joase și insule; întrucât, potrivit versiunii actualizate a raportului Groundswell al Băncii Mondiale din 2021, schimbările climatice ar putea obliga 216 milioane de persoane să se strămute în interiorul țărilor lor până în 2050; întrucât raportul afirmă, de asemenea, că acțiunile imediate și concrete pot reduce semnificativ amploarea migrației climatice; întrucât deficitul de apă are un impact multidimensional asupra securității umane și a stabilității sociopolitice; întrucât, din cauza schimbărilor climatice, aprovizionarea cu apă va fi afectată, în special în țările în curs de dezvoltare, în timp ce cererea de apă de la nivel mondial va crește; întrucât schimbările climatice cresc riscurile de secetă și inundații; întrucât impactul schimbărilor climatice asupra prețurilor la alimente deteriorează mijloacele de subzistență și stimulează strămutarea, bolile și foametea, ducând la migrație la o scară fără precedent;

| H. | întrucât, în Sahel, impactul condițiilor climatice în schimbare asupra disponibilității resurselor naturale, împreună cu factori precum creșterea populației, slaba guvernanță și provocările legate de proprietatea funciară au condus la creșterea competiției pentru resursele naturale limitate – în special terenurile fertile și apa – și la tensiuni și conflicte între diferite comunități și grupuri care își dispută accesul la mijloace de subzistență; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în Sahel, impactul condițiilor climatice în schimbare asupra disponibilității resurselor naturale, împreună cu factori precum creșterea populației, slaba guvernanță și provocările legate de proprietatea funciară au condus la creșterea competiției pentru resursele naturale limitate – în special terenurile fertile și apa – și la tensiuni și conflicte între diferite comunități și grupuri care își dispută accesul la mijloace de subzistență;

| I. | întrucât schimbările climatice reprezintă un factor de structurare a mediului strategic, deoarece amplifică riscurile și impun constrângeri; întrucât criza climatică a produs efecte asupra sistemului internațional, unde ar putea exacerba tensiunile geopolitice și schimba echilibrul între principalele puteri; întrucât problemele legate de schimbările climatice sunt exploatate de actori răuvoitori pentru a-și mări influența sau pentru a încuraja ostilitățile; întrucât topirea calotelor glaciare polare crește tensiunile geopolitice, în special în jurul Polului Nord; |
| --- | --- |

I.

întrucât schimbările climatice reprezintă un factor de structurare a mediului strategic, deoarece amplifică riscurile și impun constrângeri; întrucât criza climatică a produs efecte asupra sistemului internațional, unde ar putea exacerba tensiunile geopolitice și schimba echilibrul între principalele puteri; întrucât problemele legate de schimbările climatice sunt exploatate de actori răuvoitori pentru a-și mări influența sau pentru a încuraja ostilitățile; întrucât topirea calotelor glaciare polare crește tensiunile geopolitice, în special în jurul Polului Nord;

| J. | întrucât dezastrele naturale au cauzat, pentru forțele armate ale SUA, pierderea sau distrugerea mai multor echipamente și infrastructuri militare decât toate conflictele armate din Afganistan și Irak combinate; întrucât administrația Biden a depus eforturi însemnate pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin aderarea din nou la Acordul de la Paris și prin includerea schimbărilor climatice în orientările sale strategice intermediare privind securitatea națională; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezastrele naturale au cauzat, pentru forțele armate ale SUA, pierderea sau distrugerea mai multor echipamente și infrastructuri militare decât toate conflictele armate din Afganistan și Irak combinate; întrucât administrația Biden a depus eforturi însemnate pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin aderarea din nou la Acordul de la Paris și prin includerea schimbărilor climatice în orientările sale strategice intermediare privind securitatea națională;

| K. | întrucât forțele armate se numără printre cei mai mari consumatori de combustibili fosili din lume; |
| --- | --- |

K.

întrucât forțele armate se numără printre cei mai mari consumatori de combustibili fosili din lume;

| L. | întrucât producția internă de petrol și gaze a Uniunii este în continuă scădere; întrucât Uniunea este din ce în ce mai dependentă de energie, toate statele sale membre fiind importatori neți de energie dintr-un număr limitat de țări terțe și cu o rată de dependență energetică care a crescut de la 56 % la 61 % în perioada 2000-2019; întrucât, într-un studiu recent, s-a estimat că amprenta de carbon din 2019 a sectorului militar din statele membre este de aproximativ 24,8 milioane de tone echivalent CO2, cuprinzând atât forțele armate naționale, cât și industriile din sectorul tehnologiei militare din UE; întrucât transformarea energetică, precum și sistemele avansate de armament necesită acces la materii prime critice, ale căror lanțuri de aprovizionare generează vulnerabilități în anumite cazuri, inclusiv pentru IMM-urile specializate din sectorul european al apărării, mai ales dacă aprovizionarea cu aceste materii prime este dominată de un număr limitat de țări terțe; |
| --- | --- |

L.

întrucât producția internă de petrol și gaze a Uniunii este în continuă scădere; întrucât Uniunea este din ce în ce mai dependentă de energie, toate statele sale membre fiind importatori neți de energie dintr-un număr limitat de țări terțe și cu o rată de dependență energetică care a crescut de la 56 % la 61 % în perioada 2000-2019; întrucât, într-un studiu recent, s-a estimat că amprenta de carbon din 2019 a sectorului militar din statele membre este de aproximativ 24,8 milioane de tone echivalent CO2, cuprinzând atât forțele armate naționale, cât și industriile din sectorul tehnologiei militare din UE; întrucât transformarea energetică, precum și sistemele avansate de armament necesită acces la materii prime critice, ale căror lanțuri de aprovizionare generează vulnerabilități în anumite cazuri, inclusiv pentru IMM-urile specializate din sectorul european al apărării, mai ales dacă aprovizionarea cu aceste materii prime este dominată de un număr limitat de țări terțe;

| M. | întrucât, potrivit unei anchete a Agenției Europene de Apărare (AEA), combustibilii pentru transporturi au reprezentat 52 % din consumul de energie al celor 22 de state membre care au furnizat date în acest domeniu referitoare la anii 2016 și 2017 (țări reprezentând 96,9 % din cheltuielile totale de apărare ale statelor membre ale AEA); întrucât, potrivit aceleiași anchete a AEA, infrastructura și clădirile militare reprezintă un alt mare consumator de energie, în condițiile în care, în medie, 32 % din energia consumată de forțele armate ale statelor membre în 2017 a fost utilizată pentru încălzire, care a fost asigurată, în proporție de 75 %, pe baza combustibililor derivați din petrol și a gazelor naturale; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit unei anchete a Agenției Europene de Apărare (AEA), combustibilii pentru transporturi au reprezentat 52 % din consumul de energie al celor 22 de state membre care au furnizat date în acest domeniu referitoare la anii 2016 și 2017 (țări reprezentând 96,9 % din cheltuielile totale de apărare ale statelor membre ale AEA); întrucât, potrivit aceleiași anchete a AEA, infrastructura și clădirile militare reprezintă un alt mare consumator de energie, în condițiile în care, în medie, 32 % din energia consumată de forțele armate ale statelor membre în 2017 a fost utilizată pentru încălzire, care a fost asigurată, în proporție de 75 %, pe baza combustibililor derivați din petrol și a gazelor naturale;

| N. | întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, Uniunea și statele sale membre doresc să pună capăt importurilor de combustibili fosili din Rusia; întrucât, din cauza atacului rusesc asupra ordinii europene de securitate, forțele armate europene trebuie, de asemenea, să își diminueze dependența de importurile de combustibili fosili, în timp ce forța lor militară și eficacitatea misiunilor lor trebuie, în același timp, să fie sporite; |
| --- | --- |

N.

întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, Uniunea și statele sale membre doresc să pună capăt importurilor de combustibili fosili din Rusia; întrucât, din cauza atacului rusesc asupra ordinii europene de securitate, forțele armate europene trebuie, de asemenea, să își diminueze dependența de importurile de combustibili fosili, în timp ce forța lor militară și eficacitatea misiunilor lor trebuie, în același timp, să fie sporite;

| O. | întrucât unele state membre ale UE își folosesc vastele zone militare desemnate pentru a proteja biodiversitatea, de exemplu prin prevenirea zborurilor elicopterelor deasupra zonelor de cuibărit; |
| --- | --- |

O.

întrucât unele state membre ale UE își folosesc vastele zone militare desemnate pentru a proteja biodiversitatea, de exemplu prin prevenirea zborurilor elicopterelor deasupra zonelor de cuibărit;

| P. | întrucât infracțiunile împotriva mediului reprezintă o activitate infracțională foarte frecventă în lume și o preocupare de securitate însemnată; întrucât o cooperare mai strânsă în această privință este necesară între UE și țările partenere, prin sprijinirea statelor în procesul de dezvoltare a capacităților lor de combatere a infracțiunilor împotriva mediului; |
| --- | --- |

P.

întrucât infracțiunile împotriva mediului reprezintă o activitate infracțională foarte frecventă în lume și o preocupare de securitate însemnată; întrucât o cooperare mai strânsă în această privință este necesară între UE și țările partenere, prin sprijinirea statelor în procesul de dezvoltare a capacităților lor de combatere a infracțiunilor împotriva mediului;

| Q. | întrucât infracțiunile împotriva mediului au devenit al patrulea sector de criminalitate generator de venituri din lume, înregistrând o creștere de trei ori mai rapidă decât economia mondială; întrucât, potrivit unui raport din 2016 al Interpol și al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, veniturile provenite din infracțiunile împotriva mediului se ridică la 258 de miliarde USD pe an, incluzând comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, infracțiuni silvice și în domeniul piscicol, traficul de deșeuri și mineritul ilegal; |
| --- | --- |

Q.

întrucât infracțiunile împotriva mediului au devenit al patrulea sector de criminalitate generator de venituri din lume, înregistrând o creștere de trei ori mai rapidă decât economia mondială; întrucât, potrivit unui raport din 2016 al Interpol și al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, veniturile provenite din infracțiunile împotriva mediului se ridică la 258 de miliarde USD pe an, incluzând comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, infracțiuni silvice și în domeniul piscicol, traficul de deșeuri și mineritul ilegal;

| R. | întrucât un raport din 2018 al Interpol, RHIPTO și al Inițiativei globale împotriva criminalității organizate transnaționale a constatat că infracțiunile împotriva mediului sunt cel mai important factor determinant al conflictelor și cea mai amplă sursă de venit pentru grupările armate nestatale și organizațiile teroriste, depășind activitățile ilegale tradiționale, cum ar fi răpirea pentru răscumpărare și traficul de droguri; |
| --- | --- |

R.

întrucât un raport din 2018 al Interpol, RHIPTO și al Inițiativei globale împotriva criminalității organizate transnaționale a constatat că infracțiunile împotriva mediului sunt cel mai important factor determinant al conflictelor și cea mai amplă sursă de venit pentru grupările armate nestatale și organizațiile teroriste, depășind activitățile ilegale tradiționale, cum ar fi răpirea pentru răscumpărare și traficul de droguri;

| S. | întrucât sectorul apărării nu este menționat în Acordul de la Paris din 2015, astfel încât guvernelor naționale le revine responsabilitatea de a decide dacă doresc să includă eforturile de atenuare din sectorul apărării în angajamentele lor naționale față de obiectivele Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC); întrucât toate sectoarele trebuie să contribuie la reducerea emisiilor și, în același timp, să se adapteze la schimbările climatice pentru a atinge obiectivele Uniunii privind neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon și pentru a menține eficacitatea operațională; întrucât Franța a prezentat în septembrie 2020 noua sa Strategie energetică de apărare, cu 34 de recomandări pentru a reduce și optimiza consumul de energie al forțelor sale armate și pentru a întări securitatea energetică; |
| --- | --- |

S.

întrucât sectorul apărării nu este menționat în Acordul de la Paris din 2015, astfel încât guvernelor naționale le revine responsabilitatea de a decide dacă doresc să includă eforturile de atenuare din sectorul apărării în angajamentele lor naționale față de obiectivele Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC); întrucât toate sectoarele trebuie să contribuie la reducerea emisiilor și, în același timp, să se adapteze la schimbările climatice pentru a atinge obiectivele Uniunii privind neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon și pentru a menține eficacitatea operațională; întrucât Franța a prezentat în septembrie 2020 noua sa Strategie energetică de apărare, cu 34 de recomandări pentru a reduce și optimiza consumul de energie al forțelor sale armate și pentru a întări securitatea energetică;

| T. | întrucât chiar și o confruntare nucleară de mică amploare ar avea consecințe umanitare dramatice și ar avea, de asemenea, un impact foarte negativ asupra climei, producând foamete și scurtarea perioadelor de vegetație timp de mai mulți ani; |
| --- | --- |

T.

întrucât chiar și o confruntare nucleară de mică amploare ar avea consecințe umanitare dramatice și ar avea, de asemenea, un impact foarte negativ asupra climei, producând foamete și scurtarea perioadelor de vegetație timp de mai mulți ani;

| U. | întrucât securitatea trebuie să se afle în centrul reflecției ecologice pentru a concepe soluții de dezvoltare durabile, realiste, perene și eficiente pentru securitatea umană și stabilitatea globală; întrucât, în consecință, acțiunea externă a Uniunii trebuie să includă din ce în ce mai mult aspectele legate de schimbările climatice și de mediu ca un risc major în materie de securitate și, în consecință, să adapteze strategiile și conceptele, procedurile, hardware-ul și infrastructura civilă și militară, dezvoltarea capacităților, inclusiv formarea și, după caz, cadrul său instituțional și mecanismele de responsabilizare; întrucât politica de securitate și apărare a Uniunii și instrumentele sale ar trebui să contribuie în mod direct la prevenirea și reducerea efectelor negative ale crizei climatice asupra securității; întrucât completarea integrală a instrumentelor de guvernanță și de consolidare a păcii trebuie să trateze legătura dintre climă și securitate; |
| --- | --- |

U.

întrucât securitatea trebuie să se afle în centrul reflecției ecologice pentru a concepe soluții de dezvoltare durabile, realiste, perene și eficiente pentru securitatea umană și stabilitatea globală; întrucât, în consecință, acțiunea externă a Uniunii trebuie să includă din ce în ce mai mult aspectele legate de schimbările climatice și de mediu ca un risc major în materie de securitate și, în consecință, să adapteze strategiile și conceptele, procedurile, hardware-ul și infrastructura civilă și militară, dezvoltarea capacităților, inclusiv formarea și, după caz, cadrul său instituțional și mecanismele de responsabilizare; întrucât politica de securitate și apărare a Uniunii și instrumentele sale ar trebui să contribuie în mod direct la prevenirea și reducerea efectelor negative ale crizei climatice asupra securității; întrucât completarea integrală a instrumentelor de guvernanță și de consolidare a păcii trebuie să trateze legătura dintre climă și securitate;

| V. | întrucât, din cauza impactului schimbărilor climatice asupra securității și a consecințelor schimbărilor climatice, măsurile care vizează securitatea climatică, mai precis anticiparea efectelor schimbărilor climatice asupra mediului strategic, a misiunilor militare și a finanțării acestora și adaptarea la aceste efecte, trebuie să fie înțelese ca o contribuție la apărare și securitate; întrucât IVCDCI are un obiectiv de 30 % din bugetul său pe șapte ani de 80 de miliarde EUR direcționat către cheltuielile menite să sprijine acțiunile climatice și obiective situate între 7,5 și 10 % pe an pentru cheltuielile legate de protecția mediului și biodiversitate, |
| --- | --- |

V.

întrucât, din cauza impactului schimbărilor climatice asupra securității și a consecințelor schimbărilor climatice, măsurile care vizează securitatea climatică, mai precis anticiparea efectelor schimbărilor climatice asupra mediului strategic, a misiunilor militare și a finanțării acestora și adaptarea la aceste efecte, trebuie să fie înțelese ca o contribuție la apărare și securitate; întrucât IVCDCI are un obiectiv de 30 % din bugetul său pe șapte ani de 80 de miliarde EUR direcționat către cheltuielile menite să sprijine acțiunile climatice și obiective situate între 7,5 și 10 % pe an pentru cheltuielile legate de protecția mediului și biodiversitate,

Strategie și concept

| 1. | subliniază că articolul 21 din TUE oferă un temei juridic adecvat pentru a permite acțiunii externe a Uniunii și politicii de securitate și apărare comune (PSAC) să se adapteze, cu scopul de a oferi un răspuns corespunzător la principalele provocări ale secolului 21, pentru care schimbările climatice și factorii legați de climă reprezintă cauze majore; reamintește că articolul 21 din TUE stabilește obligațiile pe care Uniunea trebuie să le îndeplinească în scopul: „(c) menținerii păcii, prevenirii conflictelor și consolidării securității internaționale [...]; (f) participării la elaborarea unor măsuri internaționale pentru conservarea și îmbunătățirea calității mediului și gestionarea durabilă a resurselor naturale mondiale [...]; [și] (g) acordării de asistență populațiilor, țărilor și regiunilor care se confruntă cu dezastre naturale sau provocate de om;” subliniază nevoia urgentă de a accelerata și aprofunda, ținând seama de conflicte, integrarea măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în politica externă și în politica de securitate și apărare a Uniunii, în special în politica sa de securitate și apărare comună (PSAC); subliniază că obiectivele primare ale operațiunilor și misiunilor PSAC ale UE sunt, în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) și cu articolul 43 alineatul (1) din TUE, de a contribui la menținerea păcii, la prevenirea conflictelor și la consolidarea securității internaționale în teatrele în care acestea se desfășoară, fiind necesar să se asigure deplina lor eficiență operațională; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază nevoia urgentă de a trage învățăminte din schimbarea situației în materie de securitate din Europa, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, și de a accelera procesele de dezvoltare a capabilităților militare, precum și proiectele de sporire a independenței tehnologiei militare față de aprovizionarea cu combustibili fosili, sporind în același timp eficacitatea misiunilor și forța combativă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, având în vedere războiul în curs de desfășurare pe continentul european, trebuie garantată în orice moment aprovizionarea cu energie a forțelor armate europene, pentru a se asigura apărarea corespunzătoare a teritoriului și a cetățenilor Uniunii; recunoaște că securitatea aprovizionării poate necesita adoptarea de măsuri flexibile pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este ferm convins că tehnologia și activitățile militare trebuie să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon, pentru a contribui la efortul de combatere a schimbărilor climatice, fără ca acest obiectiv să pericliteze securitatea misiunilor și să afecteze capacitățile operaționale ale forțelor armate; subliniază, în acest sens, că acțiunea externă a Uniunii și forțele armate ale statelor membre ar trebui să depună eforturi pentru a-și reduce propriile amprente de carbon și efectele lor negative asupra resurselor naturale și a biodiversității; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este nevoie de o mai bună anticipare pentru a preveni efectele modificărilor ecosistemelor și ale schimbărilor climatice atunci când acestea pot crește presiunea asupra forțelor armate sau pot genera tensiuni regionale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a investi urgent în soluții inteligente, integrate, „ale întregii societăți” pentru a obține o reducere semnificativă a emisiilor, pentru a evita cele mai grave efecte ale schimbărilor climatice și, de asemenea, nevoia de a investi masiv în reziliența la schimbările climatice a națiunilor care au nevoie de aceasta, pentru a evita instabilitatea, conflictele și catastrofele umanitare majore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să se asigure că protecția mediului, lupta împotriva schimbărilor climatice și combaterea consecințelor asociate acestora sunt integrate în mod adecvat și avute în vedere în acțiunea externă a Uniunii, urmând exemplul Regulamentului privind IVCDCI; cere să se elaboreze strategii, politici, proceduri, măsuri și capacități specifice pentru climă; invită VP/ÎR să se asigure că dezvoltarea unei politici a Uniunii privind securitatea climatică și apărarea implică punerea în aplicare a unei abordări a securității umane; salută intenția SEAE ca misiunile și operațiunile PSAC civile și militare să elaboreze și să încorporeze un set de acțiuni pentru a aplica eficient aspectele de mediu în activitatea lor; sprijină consolidarea capabilităților statelor membre prin includerea aspectelor de mediu în programele de pregătire ale misiunilor civile și militare, prin schimbul de bune practici și de expertiză; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită elaborarea unor criterii de referință concrete pentru a măsura progresele înregistrate în ceea ce privește abordarea legăturilor dintre schimbările climatice, pe de o parte, și conflicte, pe de altă parte; invită VP/ÎR să informeze semestrial Parlamentul cu privire la progresele înregistrate în utilizarea și îndeplinirea acestor criterii de referință și indicatori; invită statele membre să includă cunoștințele privind implicațiile schimbărilor climatice pentru securitate în programele de asistență militară externă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază importanța abordării legăturilor dintre schimbările climatice, securitate și apărare în cadrul Busolei strategice, în vederea identificării unor obiective clare și a unor măsuri concrete pentru ca statele membre să-și consolideze eficiența energetică a forțelor armate și să se adapteze la efectele globale ale schimbărilor climatice asupra securității pe termen mediu și lung, de la previziuni strategice, pregătire și inovare, până la dezvoltarea capabilităților în cadrul UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că insecuritatea își are originea în diferite cauze profunde interconectate și numeroase, cum ar fi sărăcia, fragilitatea statului, lipsa infrastructurii și a serviciilor publice, accesul foarte limitat la bunurile de bază, lipsa educației, corupția etc., printre care se numără și schimbările climatice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că, în Africa, în special în Sahel, interacțiunea dintre schimbările climatice și factorii tradiționali de conflict (printre altele, statul eșuat, lipsa serviciilor publice, degradarea mediului de securitate etc.) agravează probleme precum violența și terorismul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | cere un sprijin mai mare pentru eforturile de combatere a schimbărilor climatice și de îmbunătățire a alternativelor neutre din punct de vedere climatic în vecinătatea imediată a UE, și anume Balcanii de Vest, Parteneriatul estic și vecinătatea sudică, pentru a preveni eventualele provocări în materie de securitate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că, din cauza schimbărilor climatice, Arctica s-a încălzit de trei ori mai repede decât planeta în medie în ultimii 50 ani; subliniază modul în care schimbările climatice au modificat situația geopolitică din Arctica și creează o provocare la nivel geopolitic pentru UE; subliniază că regiunea arctică are o importanță strategică și politică pentru UE, și subliniază angajamentul UE de a fi un actor responsabil care urmărește dezvoltarea sustenabilă și pașnică, pe termen lung, a regiunii; subliniază că regiunea arctică trebuie să rămână o zonă de cooperare pașnică și cere să se adopte măsuri pentru a evita acțiuni ce duc la o militarizare sporită; reamintește că Finlanda, Suedia și Danemarca, state membre ale UE, sunt membre ale Consiliului Arctic; |
| --- | --- |

13.

Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea

| 14. | salută Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea („Foaia de parcurs”) și invită SEAE să asigure, împreună cu serviciile relevante ale Comisiei și cu AEA, acolo unde este cazul, punerea în aplicare cuprinzătoare a celor trei direcții de lucru – dimensiunea operațională, dezvoltarea capabilităților și parteneriatele; solicită ca termenele stabilite pentru revizuirea Foii de parcurs să fie reexaminate și, în special, ca obiectivele generale să fie revizuite cu mult timp înainte de 2030; invită statele membre să dezvolte structuri naționale care să sprijine obiectivele stabilite; îndeamnă toți actorii să trateze acest proces ca pe una dintre prioritățile lor și să dezvolte și să pună în aplicare inițiative în conformitate cu abordarea integrată; subliniază rolul important al forțelor armate nu doar în adaptarea la schimbările climatice, dar și în atenuarea efectelor lor asupra climei și a mediului, inclusiv prin măsurarea și cartografierea cuprinzătoare a amprentei de mediu a forțelor armate, astfel cum se propune în Foaia de parcurs; îndeamnă VP/ÎR să propună statelor membre un program de acțiune imediată cuprinzând un set de acțiuni prioritare prezentate în Foaia de parcurs, care pot fi puse în aplicare pe termen scurt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută îndeosebi măsurile de impact imediate și pe termen scurt ale Foii de parcurs pentru perioada 2020-2021, în special elaborarea unui proces simplificat de raportare – legat de dezvoltarea capacităților de măsurare – bazat pe indicatori ai progreselor înregistrate în ceea ce privește amprenta de mediu a misiunilor și operațiunilor PSAC, inclusiv pe indicatori care vizează, între altele, energia, apa și gestionarea deșeurilor etc.; subliniază necesitatea de a genera evaluări mai detaliate, ținând seama de lecțiile învățate și de cele mai bune practici, până în 2024, și de a include cerințe mai stricte pentru acțiuni tehnice specifice adecvate, ca parte a achizițiilor publice, pentru a atenua o abordare bazată pe ciclul de viață, astfel cum este inclusă în Conceptul militar din 2012 privind protecția mediului și eficiența energetică pentru operațiunile militare conduse de UE; subliniază că în tehnologia militară, cercetare, achiziții publice și infrastructură trebuie cuprinse sistematic aspectele legate de climă și mediu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută inițiativele recente ale Comisiei, Consiliului și SEAE în domeniul diplomației climatice, al securității și apărării, în special cadrul de politici privind diplomația în domeniul climei, Foaia de parcurs și Conceptul privind o abordare integrată a schimbărilor climatice și a securității; invită VP/ÎR să se asigure că toate conceptele individuale sunt bine conectate și armonizate într-un cadru coerent și consecvent; subliniază necesitatea de a face din acest lucru o prioritate și invită VP/ÎR să prezinte un raport privind progresele înregistrate până în iunie 2023; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă că Foaia de parcurs nu subliniază estimările legate de cererea viitoare ridicată a Uniunii de energie din surse regenerabile și combustibili alternativi competitivi din punctul de vedere al costurilor, care ar putea apărea ca oportunități reciproc avantajoase, oferind noi forumuri de cooperare și dialog, avantaje economice reciproce, o securitate mai mare a aprovizionării și stabilitate internațională; evidențiază faptul că, prin caracteristicile sale, hidrogenul reprezintă unul dintre candidații pentru înlocuirea combustibililor fosili și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în activitățile forțelor militare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pentru a pune bazele unei contribuții la atenuarea schimbărilor climatice, invită VP/ÎR să prezinte, până la jumătatea anului 2023, o evaluare a amprentei de carbon și a impactului asupra mediului ale acțiunii externe a UE; ținând seama în același timp de caracterul sensibil al informațiilor evaluate obținute pe baza misiunilor și operațiilor PSAC, subliniază necesitatea de a elabora, până în 2023, o metodologie pertinentă pentru cuantificarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de toate activitățile UE în domeniul securității și al apărării, inclusiv a emisiilor provenite din producție, posesie și demontare, pentru a rezolva totodată lipsa actuală de date fiabile și comparabile la nivel internațional; consideră că Foaia de parcurs ar trebui utilizată pentru a facilita dezvoltarea unei strategii și a unor angajamente naționale clare de reducere a emisiilor sectorului militar, inclusiv angajamente privind efectuarea de raportări obligatorii cu privire la emisii către CCONUSC și parlamentele naționale, deoarece, fără raportare și transparență, nu va exista nicio presiune pentru reducerea emisiilor și niciun mijloc de evaluare a impactului angajamentelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită stabilirea unor ținte voluntare pentru a reduce intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră ale misiunilor și operațiunilor militare și pentru a face posibilă angajarea pe calea către neutralitatea climatică până în 2050, crescând astfel și mai mult eficacitatea operațională; |
| --- | --- |

19.

| 20. | propune lansarea unui proiect-pilot pentru măsurarea și cartografierea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de misiunile și operațiile PSAC; consideră că EUFOR Althea ar fi o alegere bună în acest sens; |
| --- | --- |

20.

O abordare cuprinzătoare și consecventă

| 21. | cere să se lanseze o acțiune coordonată, pentru a reduce rapid amploarea și aria schimbărilor climatice, prin reducerea dramatică a emisiilor, pentru a evita în viitor consecințe semnificative, grave sau catastrofale în materie de securitate la nivel mondial; subliniază că toate elementele de securitate trebuie să fie reziliente în fața schimbărilor climatice – inclusiv infrastructura, instituțiile și politicile, și trebuie să se adapteze rapid la efectele acestora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută călduros faptul că noul instrument al Uniunii dedicat Europei globale (IVCDCI) reflectă în mod corespunzător urgența și importanța unei acțiuni externe orientate către climă care să fie promptă, puternică și cuprinzătoare; salută, în acest sens, faptul că IVCDCI integrează acțiunile în domeniul climei și se va asigura că 30 % din bugetul său pe șapte ani de 80 de miliarde EUR va sprijini acțiunile climatice; invită Comisia să respecte pe deplin aceste obiective și să includă în calculele sale numai măsurile cu o dimensiune climatică clară; apreciază faptul că sunt excluse de la finanțare investițiile în combustibilii fosili și măsurile care au efecte negative nocive sau semnificative asupra mediului și climei; salută călduros politica de securitate climatică instituită în cadrul IVCDCI [a se vedea subsecțiunea 3.1. litera (d) din anexa III la Regulamentul privind IVCDCI]; invită Comisia să acorde prioritate acțiunilor care vizează obținerea unor rezultate cuprinzătoare și favorabile incluziunii prin corelarea efortului de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea cu prevenirea conflictelor și consolidarea păcii; salută programul IVCDCI privind mediul și schimbările climatice, subliniind, în același timp, că este necesar să se prevadă un sprijin mai puternic pentru statele fragile și afectate de conflicte în guvernanța de mediu, inclusiv în consolidarea instituțiilor; solicită ca întregul potențial de edificare a păcii în contextul protecției mediului să fie valorificat în cadrul programului IVCDCI pentru pace, stabilitate și prevenirea conflictelor; consideră că abordarea IVCDCI privind securitatea climatică ar trebui să fie un punct de referință pentru toate celelalte acțiuni externe ale Uniunii și invită VP/ÎR să se asigure că PSAC este sincronizată în special cu această abordare; invită Comisia și SEAE să valorifice cercetările existente privind punctele critice emergente de securitate climatică din jurul frontierelor UE, în special în Sahel, Orientul Mijlociu și Africa de Est; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că securitatea climatică ar trebui să fie integrată pe deplin în setul de instrumente al Uniunii pentru prevenirea conflictelor și gestionarea crizelor, pentru a consolida reziliența statelor fragile și a populațiilor afectate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că trebuie consolidate previziunile strategice ale Uniunii, alerta timpurie, conștientizarea situației și capacitățile de analiză a conflictelor, utilizând date calitative și cantitative și metode inovatoare din diverse surse; subliniază că, pe lângă cooperarea sistematică cu organizațiile societății civile, programele spațiale ale Uniunii, Centrul Satelitar al UE (Satcen) și Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE (INTCEN), unitatea de prevenire a conflictelor din cadrul SEAE, centrele naționale de cercetare, grupurile de reflecție, serviciile naționale de informații și Centrul Comun de Cercetare ar trebui să contribuie, de asemenea, la prospectarea strategică, la consolidarea păcii și la cercetarea în domeniul climei și al conflictelor; consideră că este extrem de important ca aceste cunoștințe să fie utilizate pentru a concepe în mod adecvat misiunile, operațiunile și acțiunile viitoare, ținând seama de parametri variind de la schimbarea condițiilor meteorologice la contextul politic local; salută rolul esențial jucat de programele spațiale europene, cum ar fi Copernicus, în înțelegerea schimbărilor climatice și în monitorizarea emisiilor de gaze cu efect de seră; reamintește că agențiile descentralizate ale UE, în special Satcen, au capacități unice de colectare a datelor despre schimbările climatice și aspectele de securitate pe care le implică acestea în întreaga lume; constată că programul spațial al UE este crucial și pentru a combate aspectele schimbărilor climatice ce afectează securitatea; salută eforturile depuse în prezent de Satcen în acest domeniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pune în evidență faptul că principiul referitor la politicile și programele bazate pe date trebuie să se afle în centrul programelor de securitate climatică; este conștient, în același timp, de limitările abordărilor bazate pe volume mari de date și ale indicilor cantitativi ai stresului ambiental în ceea ce privește anticiparea conflictelor, având în vedere faptul că aceste abordări riscă să acorde prea puțină atenție contextului societal local; reamintește faptul că în unele țări fragile nu sunt disponibile date fiabile, inclusiv din cauza corupției și a structurilor slabe de guvernanță, caz în care ar putea fi utilizate date indirecte; consideră că cunoștințele și inițiativele populațiilor locale și ale societății civile joacă un rol esențial ca parte a eforturilor Uniunii de a aborda efectele schimbărilor climatice asupra conflictelor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită SEAE și Comisia să se asigure că alerta timpurie și analiza conflictelor sunt corelate în mod adecvat cu acțiunile și reacțiile timpurii și că există o capacitate semnificativă de analiză prospectivă strategică; salută, în acest sens, analiza în curs a conflictului din aproximativ 60 de țări realizată de SEAE; reamintește că este esențial ca acțiunile climatice să fie sensibile la conflicte pentru a evita daunele accidentale și pentru a contribui la pace ori de câte ori este posibil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este necesară o abordare de la caz la caz, care să includă analize specifice la nivel regional și inițiative la nivel local și care să fie adaptată la situația specifică de pe teren; subliniază că este important să se întărească reziliența comunităților și că sprijinul acordat asumării responsabilității la nivel local și structurilor locale de guvernanță favorabile incluziunii este esențial pentru a asigura sustenabilitatea eforturilor; subliniază că o abordare incluzivă și responsabilă față de populațiile locale și măsuri mai eficiente de protecție a mediului, cum ar fi îmbunătățirea accesului la resurse vitale, cresc totodată nivelul de securitate de care beneficiază forțele și personalul UE (securitatea misiunilor); își exprimă sprijinul deplin pentru apărătorii mediului, deoarece aceștia se confruntă cu o represiune crescută în unele părți ale lumii; subliniază că statele care reduc capacitatea de a acționa a apărătorilor mediului afectează negativ multe dintre persoanele ale căror competențe sunt foarte necesare, prejudiciind interesele UE în acest proces; |
| --- | --- |

27.

| 28. | cere o cooperare internațională pentru a aborda provocările legate de migrația cauzată de factorii de mediu, astfel încât să se elaboreze soluții comune; solicită să se acorde o atenție deosebită acordării unei asistențe adecvate copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că procesul de edificare a păcii în contextul protecției mediului ar trebui să fie consolidat, deoarece acesta constituie una dintre soluțiile sustenabile și echitabile de ansamblu pentru a aborda efectele schimbărilor climatice și poate, de asemenea, să ofere oportunități de construire a păcii, promovând în același timp dialogul și cooperarea la nivel local, național și internațional (de exemplu, privind gestionarea resurselor naturale, accesul la pământ și apă, protecția mediului, reducerea riscului de dezastre, primirea refugiaților climatici etc.) și creând oportunități pentru adoptarea unei strategii transformaționale de abordare a cauzelor profunde ale conflictelor și a factorilor structurali ce determină marginalizarea; subliniază că trebuie mărit impactul inițiativelor de mediere în etapele premergătoare unui posibil conflict, inclusiv prin creșterea nivelului de finanțare cu ajutorul IVCDCI; subliniază necesitatea de a aborda mediul pe parcursul întregului ciclu al conflictului și, de asemenea, de a aborda în mod corespunzător situația post-conflict, deoarece aceasta poate expune populațiile mai vulnerabile la riscurile de mediu sau poate duce la o creștere a infracțiunilor împotriva mediului sau a devastării (de exemplu, defrișări) în zonele neguvernate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că acțiunile în domeniul climei ale Uniunii ar trebui să fie favorabile incluziunii, să urmărească promovarea egalității de gen, să aplice abordarea UE bazată pe drepturile omului, să promoveze buna guvernanță și să aplice agenda privind tineretul, pacea și securitatea, precum și pe cea privind femeile, pacea și securitatea, în conformitate cu Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III; cere, în special, să se acorde sprijin inițiativelor lansate de organizațiile locale de tineret și de promovare a drepturilor femeilor și comunităților indigene și să se tragă învățăminte de pe urma activității desfășurate de acestea; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea de a trimite experți în domeniul securității climatice în misiunile și operațiunile PSAC, încurajând statele membre să sprijine aceste eforturi prin punerea la dispoziție a unor astfel de experți; propune să se încredințeze în mod specific delegațiilor UE sarcina de a îmbunătăți raportarea cu privire la administrarea terenurilor și a resurselor naturale, precum și cu privire la evoluțiile socioeconomice și politice înrudite; subliniază că este important, de asemenea, să se încredințeze actorilor relevanți ai UE sarcina de a monitoriza îndeaproape situația din regiunile care sunt puternic afectate de schimbările climatice și de degradarea mediului, cum ar fi Sahel, Cornul Africii și Pacific, precum și de a dezvolta mecanisme de monitorizare, evaluare, documentare și comunicare publică cu privire la impactul, lecțiile învățate și cele mai bune practici ale eforturilor de a obține rezultate cuprinzătoare, corelând adaptarea la schimbările climatice și consolidarea păcii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută accentul mai mare pus pe legătura dintre climă și securitate, precum și participarea Secretarului General al NATO, Jens Stoltenberg, la cea de a 26-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice de la Glasgow (COP 26) și cere o cooperare concretă UE-NATO în acest sens; |
| --- | --- |

32.

Abordarea dimensiunii operaționale

| 33. | recunoaște că multe misiuni PSAC se desfășoară în zone grav afectate de schimbările climatice, ceea ce amplifică problemele cu care se confruntă aceste misiuni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | evidențiază că schimbările climatice pot genera, de asemenea, strămutări ale populației și pot reprezenta o provocare pentru teatrele de operațiuni; cere să se asigure o înțelegere clară a aspectelor legate de securitate pe care le prezintă schimbările climatice, care constituie un factor critic cu care vor avea de a face militarii, nu numai din cauza impactului lor asupra operațiunilor militare, ci și din perspectiva unei viitoare strămutări interne mai intense, provocate de schimbările climatice, care este deja mai mare decât strămutarea din cauza conflictelor; remarcă, însă, că forțele armate nu sunt pregătite să facă față implicațiilor de securitate ale schimbărilor climatice din lume; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sprijină măsurile de integrare a unei perspective sensibile la aspectele climatice și este ferm convins că statele membre trebuie să confere tuturor misiunilor și operațiunilor PSAC și acțiunilor din cadrul Instrumentului european pentru pace (IEP) misiunea de a contribui mai bine la abordarea integrată a provocărilor în materie de securitate climatică, în special în regiunile Sahelului și Cornului Africii, permițând astfel, totodată, o reducere semnificativă a costurilor operațiunilor (reducerea consumului de energie, utilizarea de noi surse de energie), îmbunătățind în același timp eficiența operațională a misiunilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că misiunile și operațiunile PSAC și acțiunile IEP pot contribui la consolidarea rezilienței la schimbările climatice a țărilor-gazdă în care acestea sunt implementate și evidențiază faptul că un istoric pozitiv în ceea ce privește amprenta lor locală de mediu ar trebui inclus, fără a afecta principalele sarcini de securitate și apărare ale acestora, viabilitatea misiunilor și eficacitatea lor operațională, precum și securitatea personalului civil și militar în contextul strategiilor de ieșire; subliniază că reducerea dependenței operaționale de combustibilii fosili aduce beneficii pentru eficiența și eficacitatea operațională, inclusiv pentru creșterea siguranței personalului misiunilor prin reducerea lanțurilor logistice de aprovizionare și consolidarea credibilității angajamentului PSAC în contextul poziției de lider mondial a UE în domeniul climei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că toate misiunile și operațiunile PSAC civile și militare și acțiunile IEP ar trebui să facă parte dintr-o strategie politică mai amplă menită să contribuie la securitatea umană și să urmărească creșterea nivelului local de securitate și stabilitate; subliniază nevoia de a integra securitatea climatică și măsurile de consolidare a păcii în contextul protecției mediului în conceptele actualizate ale UE privind reforma sectorului de securitate și dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea, întărind reziliența structurilor relevante de guvernanță locală, în special în ceea ce privește calitatea serviciilor de securitate, incluziunea (în particular, cea legată de participarea și drepturile femeilor, tinerilor și grupurilor marginalizate, în toată diversitatea lor), responsabilitatea și transparența; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, în prezent, majoritatea efectelor schimbărilor climatice reclamă o extindere a misiunilor civile de securitate, care nu fac parte din activitatea principală a forțelor armate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită SEAE să garanteze că misiunile și operațiunile civile și militare țin seama de aspectele legate de climă încă din faza de concepere; subliniază nevoia urgentă de a evita ca activitățile Uniunii în țările terțe fragile să contribuie la accentuarea deficitului de resurse, la creșterea prețurilor resurselor vitale sau la degradarea mediului și la poluare; subliniază necesitatea de a proiecta o infrastructură și un lanț de aprovizionare pentru misiuni care să acorde atenție schimbărilor climatice și mediului, să fie reziliente la acestea și să fie cât mai eficiente energetic și cât mai neutre posibil din punctul de vedere al emisiilor de carbon; consideră că este imperativ să se investească masiv în cercetarea și dezvoltarea de combustibili și sisteme de propulsie neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon pentru vehiculele militare terestre, maritime și aeriene și să se utilizeze noile tehnologii, cum ar fi sistemele solare mobile, în special pentru elementele statice, în vederea reducerii dependenței de combustibilii fosili, asigurând, în același timp, o cât mai bună armonizare între performanțele operaționale și eficiența de mediu și fără a crea noi dependențe de actori străini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | propune să se stabilească o programă de învățământ pentru un curs de „pregătire a formatorilor” al Colegiului European de Securitate și Apărare care să integreze aspectele legate de climă și mediu în sistemul militar obișnuit de instruire la nivel tactic și strategic; consideră că astfel de cursuri ar trebui să fie o pregătire obligatorie înaintea activității pe teren pentru consilierii de securitate climatică din misiunile și operațiunile PSAC, precum și pentru delegațiile UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că amprenta de carbon a infrastructurii militare ar putea fi optimizată prin îmbunătățirea eficienței energetice în ceea ce privește renovarea și uzul adaptat al energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută eforturile de modernizare făcute pentru adaptarea echipamentelor la variațiile extreme de temperatură cauzate de schimbările climatice, în special a celulelor de proiectare ecologică, pentru a asigura durabilitatea echipamentelor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază necesitatea de a consolida acțiunile Uniunii în vederea edificării păcii în contextul protecției mediului și securitatea climatică la nivelul UE, prin includerea de sarcini și sprijinirea eforturilor legate de mediere, dialog, protecția civililor, soluționarea conflictelor și reconciliere, pentru a reduce tensiunile induse de schimbările climatice dintre diferitele comunități care concurează pentru a avea acces la resurse limitate, cum ar fi terenurile agricole sau apa, având în vedere faptul că aceste tensiuni pot cu ușurință să intensifice influența grupărilor armate violente și extremiste și se pot transforma în conflicte armate sau chiar în războaie interstatale; subliniază, în acest sens, că misiunile adaptate ar trebui, printre altele, să se concentreze pe consolidarea integrată a păcii, pe consolidarea păcii în domeniul mediului și pe măsuri de adaptare la schimbările climatice, precum și pe consolidarea capacităților civile de prevenire a conflictelor; propune ca aceste misiuni adaptate să se concentreze asupra următoarelor aspecte:






  (a) | deficitul de resurse cauzat de schimbările climatice, care contribuie la conflicte și instabilitate; |
| --- | --- | --- |

43.

(a)

deficitul de resurse cauzat de schimbările climatice, care contribuie la conflicte și instabilitate;

| (b) | infrastructurile critice din țările fragile și modalitățile de a garanta reziliența acestora în materie de securitate; |
| --- | --- |

(b)

infrastructurile critice din țările fragile și modalitățile de a garanta reziliența acestora în materie de securitate;

| (c) | protejarea și apărarea biodiversității într-un mod care să țină seama de conflicte, în special în ecosistemele din țările fragile și afectate de război; |
| --- | --- |

(c)

protejarea și apărarea biodiversității într-un mod care să țină seama de conflicte, în special în ecosistemele din țările fragile și afectate de război;

Integrarea aspectelor legate de schimbările climatice în procesul de dezvoltare a capacităților militare

| 44. | afirmă că toate capacitățile și serviciile militare utilizate de Uniune și de statele membre ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor UE în materie de climă și să se adapteze la condițiile climatice din ce în ce mai dificile, pentru a putea, printre altele, să garanteze îndeplinirea sarcinilor care le-au fost încredințate atât pe plan intern, cât și extern; în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice, consideră că este urgent ca forțele armate ale statelor membre să își adapteze capacitățile la condițiile climatice din ce în ce mai dificile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | cere o evaluare a impactului fenomenelor meteorologice în evoluție generate de schimbările climatice și al fenomenelor meteorologice extreme mai frecvente asupra eficacității operaționale a forțelor armate și asupra cerințelor în materie de capabilități care ar putea rezulta din acestea; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că o creștere a cheltuielilor pentru apărare nu ar trebui să conducă la o creștere a emisiilor, ținând seama totodată de necesitatea de a menține nivelul de ambiție al armatelor noastre, și că o parte din cheltuielile din sectorul apărării ar trebui să fie direcționate către investiții în tehnologii și capabilități care reduc în mod semnificativ emisiile, cum ar fi electrificarea, subliniind în același timp că aspectele legate de climă și de mediu au devenit un factor determinant esențial; reamintește că strategii și planificatorii militari ai UE și ai NATO depun eforturi de peste un deceniu pentru a identifica modalități în care forțele armate își pot reduce amprenta de carbon; cere ca UE să colaboreze cu NATO pentru a elabora o metodologie care să ajute aliații să măsoare emisiile de gaze cu efect de seră generate de activitățile și instalațiile militare și să adopte obiective de reducere a emisiilor; reamintește că reducerea amprentei energetice și a cererii de combustibil are, de asemenea, un efect pozitiv asupra securității și eficienței misiunilor; salută, în acest sens, activitățile Agenției Europene de Apărare (AEA), în special politica de încurajare a unui comportament ecologic („Go Green”), conceptul său ecologic militar, Grupul său de lucru pentru mediu, Forumul consultativ pentru energie durabilă în sectorul apărării și Forumul său de idei privind economia circulară în apărarea europeană; solicită accelerarea și extinderea acestor proiecte, precum și o evaluare externă independentă a acestora; |
| --- | --- |

46.

| 47. | afirmă că AEA a ajuns la concluzia că reducerea, ca urmare a acestor politici și strategii, a consumului de combustibili fosili duce la scăderea costurilor, reduce emisiile și dependența de surse de alimentare din afara Europei și că numărul victimelor poate fi redus în mod semnificativ ca urmare a scăderii numărului de transporturi de combustibil care pot fi vizate de adversari, eliberând astfel resurse care pot fi utilizate pentru protejarea acestor misiuni de transport și că eficiența ansamblului capacităților este sporită prin îmbunătățirea rezilienței, a mobilității și a autonomiei; reamintește că o creștere a ponderii combustibililor decarbonizați în cadrul activităților militare poate contribui nu doar la obiectivul de neutralitate climatică, ci și la creșterea securității aprovizionării și a autonomiei strategice; subliniază că o cerere mare de combustibili fosili și rute lungi de aprovizionare influențează costurile misiunilor și operațiunilor și cresc riscul de securitate pentru personalul și contractanții misiunilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită DG DEFIS, statele membre, SEAE și AEA ca, atunci când execută fondurile UE relevante, să adopte o abordare care să presupună includerea unor obiective de reducere a amprentei energetice, de carbon și de mediu încă din faza de proiectare și să raporteze periodic cu privire la progresele înregistrate; subliniază că este deosebit de importantă adoptarea unei abordări coordonate la nivelul UE atunci când se lansează inițiative de cercetare, dezvoltare, modernizare sau punere în comun și partajare, în special în ceea ce privește tehnologiile și capacitățile militare și cu dublă utilizare; reamintește că este important din punct de vedere strategic să se dezvolte toate aspectele tehnologice și să se ia in considerare costul pe ciclul de viață, împreună cu standardizarea și certificarea la nivelul UE, pentru a se asigura că echipamentele pot face față efectelor crizei climatice; salută faptul că Fondul european de apărare (FEA) contribuie la integrarea acțiunilor climatice în politicile UE și la atingerea unei ținte globale de 30 % din cheltuielile bugetului UE alocate pentru obiectivele climatice, o țintă stabilită pentru bugetul 2021-2027 al UE; reamintește că acțiunile de cercetare și dezvoltare pot fi direcționate către soluții de îmbunătățire a eficienței, de reducere a amprentei de carbon și de introducere a celor mai bune practici sustenabile; salută investiția relevantă de 133 de milioane EUR prevăzută pentru primul program de lucru anual, însă constată că această sumă reprezintă doar 11 % din bugetul anual total al FEA; reamintește rolul instrumentului NextGenerationEU pentru acțiunile în domeniul climei și invită statele membre să utilizeze resurse din planurile lor naționale de redresare pentru a investi în tranziția ecologică a infrastructurii lor militare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază necesitatea de a spori investițiile în apărarea „ecologică”, în special prin alocarea unei proporții mai mari de fonduri din bugetul UE dedicate C&D în domeniul militar și al inovațiilor tehnologice duale (echipamente, energie, etc.) pentru sisteme de propulsie și combustibili neutri din punctul de vedere al emisiilor de carbon utilizați de aeronave, nave și de alte categorii de vehicule militare, în special pentru viitoarele sisteme majore de armament [de exemplu, viitorul sistem de luptă aeriană (FCAS) și tancul principal de luptă european (EMBT)] și alte sisteme de acest tip care sunt dezvoltate în contextul cadrelor furnizate de UE; subliniază că, având în vedere natura duală a unor astfel de investiții, ele au efecte de propagare pozitive puternice asupra sectorului civil, în special asupra industriei aviatice civile aflate în dificultate, care caută modele de afaceri și tehnologii mai puțin energointensive și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor; este de părere că proiectarea ecologică ar putea fi preferată pentru a limita impactul asupra mediului al echipamentelor miliare pe durata ciclului lor de viață, asigurând, în același timp, o cât mai bună armonizare între performanțele operaționale și eficiența de mediu; consideră că electrificarea tehnologiei militare ar trebui promovată în continuare și finanțată pe scară largă prin subvențiile europene acordate prin intermediul FEA, în special în ceea ce privește sistemele de arme, dar și în ceea ce privește locuințele, cazărmile și sistemele conexe de încălzire sau răcire, fie în statele membre, fie în taberele militare atunci când sunt organizate pe teren; reamintește că adaptarea mijloacelor de apărare și a utilizărilor acestora la schimbările climatice este o responsabilitate care revine în primul rând statelor membre și că UE nu dispune încă de propriile capacități; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază necesitatea ca UE să monitorizeze și să atenueze în permanență orice vulnerabilitate și/sau dependență pe care le-ar putea genera „electrificarea” forțelor armate europene, în special în ceea ce privește accesul la materiile prime esențiale; subliniază că „ecologizarea” forțelor armate europene, precum și digitalizarea lor, nu trebuie în niciun caz să creeze noi vulnerabilități sau să diminueze securitatea Europei sau a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | cere să se integreze criteriile de eficiență energetică și principiile economiei circulare în programele de dezvoltare a capabilităților și în orientările privind achizițiile publice, pe baza experienței și a lecțiilor învățate de statele membre și în cadrul activităților AEA; solicită statelor membre să acționeze pentru optimizarea proceselor, proiectarea ecologică a sistemelor, construirea și operarea pe baza principiilor circularității, în special în ceea ce privește comandamentele operaționale și birourile locale; solicită consolidarea rolului AEA, al FEA și al cooperării structurate permanente (PESCO) în sprijinirea statelor membre, diseminarea celor mai bune practici naționale și organizarea de schimburi periodice inter pares privind apărarea ecologică și atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că este momentul să se creeze noi proiecte PESCO care să vizeze stabilirea de standarde și de criterii de referință privind eficiența energetică, crearea de noi capabilități sau punerea în comun și modernizarea celor existente; invită statele membre să ia în considerare fezabilitatea utilizării PESCO pentru înființarea unui corp de ingineri militari care să se concentreze pe abordarea dezastrelor naturale cauzate de schimbările climatice și pe protejarea infrastructurii critice din țările fragile; subliniază importanța includerii unor revizuiri periodice pentru evaluarea progreselor înregistrate de astfel de proiecte și a rezolvării cât mai rapide a deficiențelor; salută rolul jucat de operațiunile comune de salvare a civililor în caz de dezastre naturale, cum ar fi exercițiile HUREX desfășurate în cooperare de forțele franco-olandeze în domeniul gestionării dezastrelor în zona Caraibilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că schimbările climatice și degradarea mediului ar trebui abordate în viitoarea revizuire a Pactului privind PSAC civilă, în special în ceea ce privește integrarea aspectelor legate de climă și de mediu în sarcinile operaționale și în politica de formare; |
| --- | --- |

53.

Intensificarea cooperării internaționale și consolidarea multilateralismului

| 54. | reamintește importanța cooperării ca element esențial care îi permite UE să își asume un rol de lider în abordarea schimbărilor climatice, astfel cum se prevede în Foaia de parcurs; salută schimburile de personal în curs cu ONU și NATO și subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse în acest domeniu; invită SEAE și serviciile relevante ale Comisiei își continue eforturile care vizează deschiderea unui dialog cu alți parteneri, cum ar fi Uniunea Africană, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Canada și Statele Unite; subliniază că este, de asemenea, necesar să se abordeze problema actuală a lipsei de date fiabile și comparabile la nivel internațional privind consumul de energie și emisiile de gaze cu efect de seră în sectorul apărării; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că politicile de securitate climatică nu trebuie să se concentreze doar pe adaptarea la turbulențe, pe constrângerile în materie de resurse și niveluri mai ridicate de imprevizibilitate, ci și pe promovarea schimbărilor profunde necesare pentru a reinstaura stabilitatea ecologică și echilibrul la nivel mondial; |
| --- | --- |

55.

| 56. | cere ca legătura dintre securitate și schimbările climatice să fie inclusă ca un nou domeniu prioritar pentru Parteneriatul strategic ONU-UE privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | remarcă ambiția declarată a NATO de a ajunge la un nivel net al emisiilor de dioxid de carbon egal cu zero până în 2050; subliniază faptul că 22 de state membre ale Uniunii sunt și membre ale NATO și invită VP/ÎR să se asigure că obiectivele, criteriile de referință și metodologiile referitoare la reducerea emisiilor sunt sincronizate între statele membre, deoarece ele au un singur set de forțe; consideră că NATO și UE ar trebui să adopte hotărârea de a aborda securitatea climatică ca pe un nou domeniu de cooperare care va face obiectul unor acțiuni concrete; solicită, în special, includerea schimbărilor climatice și a securității ca domeniu de cooperare nou și foarte concret în cea de-a treia Declarație comună a UE și a NATO; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază rolul important al diplomației parlamentare în consolidarea legăturilor internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin activitatea comisiilor și delegațiilor Parlamentului European, și cere să se pună un accent mai mare pe legătura dintre climă și securitate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că lipsa finanțării pentru combaterea schimbărilor climatice reprezintă un obstacol major în tratarea problemelor legate de schimbările climatice și întărirea securității climatice; regretă faptul că, în 2009, comunitatea internațională a promis 100 de miliarde USD pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare, dar acest angajament nu fusese încă îndeplinit la data organizării COP 26; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  JO L 170, 12.5.2021, p. 149.

(2)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(3)  JO C 99, 1.3.2022, p. 105.

(4)  JO C 118, 8.4.2020, p. 32.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/32

---

P9_TA(2022)0224

UE și provocările de securitate din regiunea indo-pacifică

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică (2021/2232(INI))

(2022/C 493/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la „O nouă strategie UE-China” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la „O nouă strategie UE-China” (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2),

| — | având în vedere rezoluția ES-11/L.1a Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022, care deplânge agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția ES-11/L.1a Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022, care deplânge agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU ES-11/L.2, din 24 martie 2022, referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU ES-11/L.2, din 24 martie 2022, referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere Busola Strategică a UE, susținută de Consiliul European la 24 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Busola Strategică a UE, susținută de Consiliul European la 24 martie 2022,

| — | având în vedere declarația comună a Federației Ruse și a Republicii Populare Chineze din 4 februarie 2022 privind intrarea relațiilor internaționale într-o nouă eră și într-o dezvoltare sustenabilă la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Federației Ruse și a Republicii Populare Chineze din 4 februarie 2022 privind intrarea relațiilor internaționale într-o nouă eră și într-o dezvoltare sustenabilă la nivel mondial,

| — | având în vedere forumul ministerial pentru cooperare în regiunea indo-pacifică din 22 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere forumul ministerial pentru cooperare în regiunea indo-pacifică din 22 februarie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la provocările și perspectivele regimurilor multilaterale de control al armelor de distrugere în masă și de dezarmare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la provocările și perspectivele regimurilor multilaterale de control al armelor de distrugere în masă și de dezarmare (3),

| — | având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (4),

| — | având în vedere recomandarea din 21 octombrie 2020 adresată Consiliului și VP/ÎR privind pregătirea celui de al 10-lea proces de revizuire a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (NPT), controlul armelor nucleare și opțiunile de dezarmare nucleară (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea din 21 octombrie 2020 adresată Consiliului și VP/ÎR privind pregătirea celui de al 10-lea proces de revizuire a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (NPT), controlul armelor nucleare și opțiunile de dezarmare nucleară (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 privind relațiile politice ale UE cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 privind relațiile politice ale UE cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (8),

| — | având în vedere recomandarea din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și VP/ÎR privind relațiile UE-India (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și VP/ÎR privind relațiile UE-India (9),

| — | având în vedere poziția sa adoptată la 12 decembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene a Acordului de parteneriat strategic dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Japonia, pe de altă parte (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată la 12 decembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene a Acordului de parteneriat strategic dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Japonia, pe de altă parte (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (11),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 21 și 22 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 21 și 22 octombrie 2021,

| — | având în vedere având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 16 septembrie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 16 septembrie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024),

| — | având în vedere actualizarea din iulie 2021 a strategiei indo-pacifice a Franței, intitulată „Regiunea indo-pacifică: o prioritate pentru Franța”, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea din iulie 2021 a strategiei indo-pacifice a Franței, intitulată „Regiunea indo-pacifică: o prioritate pentru Franța”,

| — | având în vedere consultările la nivel înalt între UE și SUA privind regiunea indo-pacifică din 3 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările la nivel înalt între UE și SUA privind regiunea indo-pacifică din 3 decembrie 2021,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 1 decembrie 2021 privind inițiativa „Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 1 decembrie 2021 privind inițiativa „Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | având în vedere cel de al 13-lea summit Asia-Europa (ASEM) ce a avut loc în perioada 25-26 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 13-lea summit Asia-Europa (ASEM) ce a avut loc în perioada 25-26 noiembrie 2021,

| — | având în vedere conceptul pentru o abordare integrată privind schimbările climatice și securitatea din 5 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere conceptul pentru o abordare integrată privind schimbările climatice și securitatea din 5 octombrie 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

| — | având în vedere pactul de securitate AUKUS din 15 septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere pactul de securitate AUKUS din 15 septembrie 2021,

| — | având în vedere comunicatul de la summitul NATO desfășurat la Bruxelles din 14 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de la summitul NATO desfășurat la Bruxelles din 14 iunie 2021,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 și din 10 mai 2021 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 și din 10 mai 2021 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate UE-India convenit la 8 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate UE-India convenit la 8 mai 2021,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/2188 a Consiliului din 22 decembrie 2020 de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind o operațiune militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/2188 a Consiliului din 22 decembrie 2020 de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind o operațiune militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (12),

| — | având în vedere declarația ministerială comună UE-ASEAN din 1 decembrie 2020 privind conectivitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială comună UE-ASEAN din 1 decembrie 2020 privind conectivitatea,

| — | având în vedere Summitul UE-China, din 1 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul UE-China, din 1 aprilie 2022,

| — | având în vedere vizita în India a președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, în perioada 24-25 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita în India a președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, în perioada 24-25 aprilie 2022,

| — | având în vedere Summitul UE-Japonia, din 12 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul UE-Japonia, din 12 mai 2022,

| — | având în vedere comunicatul comun al miniștrilor de externe din țările G7, din 14 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun al miniștrilor de externe din țările G7, din 14 mai 2022,

| — | având în vedere strategia indo-pacifică a Țărilor de Jos din 13 noiembrie 2020 intitulată „Indo-pacific: orientări pentru consolidarea cooperării dintre Țările de Jos și UE cu partenerii din Asia”, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia indo-pacifică a Țărilor de Jos din 13 noiembrie 2020 intitulată „Indo-pacific: orientări pentru consolidarea cooperării dintre Țările de Jos și UE cu partenerii din Asia”,

| — | având în vedere Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea din 9 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea din 9 noiembrie 2020,

| — | având în vedere „Orientările politice pentru regiunea indo-pacifică” ale guvernului federal german din septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Orientările politice pentru regiunea indo-pacifică” ale guvernului federal german din septembrie 2020,

| — | având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate sustenabilă și infrastructură de calitate între UE și Japonia încheiat la 27 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate sustenabilă și infrastructură de calitate între UE și Japonia încheiat la 27 septembrie 2019,

| — | având în vedere contribuția Comisiei și a VP/ÎR la Consiliul European din 12 martie 2019 intitulată „UE-China – O perspectivă strategică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuția Comisiei și a VP/ÎR la Consiliul European din 12 martie 2019 intitulată „UE-China – O perspectivă strategică”,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE din 5 decembrie 2018 împotriva dezinformării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE din 5 decembrie 2018 împotriva dezinformării,

| — | având în vedere decizia luată în cadrul reuniunii ministeriale UE-ASEAN din 21 ianuarie 2019 de a institui un parteneriat strategic UE-ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată în cadrul reuniunii ministeriale UE-ASEAN din 21 ianuarie 2019 de a institui un parteneriat strategic UE-ASEAN,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare UE-Singapore semnat la Bruxelles la 19 octombrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare UE-Singapore semnat la Bruxelles la 19 octombrie 2018,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei și a VP/ÎR din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei și a VP/ÎR din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031),

| — | având în vedere concluziile Consiliului de la 28 mai 2018 privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în și cu Asia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului de la 28 mai 2018 privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în și cu Asia,

| — | având în vedere planul de acțiune ASEAN-UE pentru perioada 2018-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune ASEAN-UE pentru perioada 2018-2022,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă din 5 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă din 5 octombrie 2016,

| — | având în vedere propunerea comună de decizie a Consiliului din 14 aprilie 2016 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (JOIN(2016)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea comună de decizie a Consiliului din 14 aprilie 2016 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (JOIN(2016)0008),

| — | având în vedere strategia în materie de securitate maritimă a Uniunii Europene din 24 iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia în materie de securitate maritimă a Uniunii Europene din 24 iunie 2014,

| — | având în vedere Acordul-cadru din 23 ianuarie 2013 dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru din 23 ianuarie 2013 dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte,

| — | având în vedere comunicatul summitului din 14 iunie 2021 publicat la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles de șefii de state și guverne participanți la reuniune, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul summitului din 14 iunie 2021 publicat la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles de șefii de state și guverne participanți la reuniune,

| — | având în vedere hotărârea Curții Permanente de Arbitraj din 12 iulie 2016 privind arbitrajul referitor la Marea Chinei de Sud (Republica Filipine/ Republica Populară Chineză), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Permanente de Arbitraj din 12 iulie 2016 privind arbitrajul referitor la Marea Chinei de Sud (Republica Filipine/ Republica Populară Chineză),

| — | având în vedere primul summit al liderilor care a avut loc în prezență fizică, la 24 septembrie 2021, din cadrul Dialogului cvadrilateral privind securitatea (QUAD), la care au participat liderii politici ai Statelor Unite, Australiei, Japoniei și Indiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul summit al liderilor care a avut loc în prezență fizică, la 24 septembrie 2021, din cadrul Dialogului cvadrilateral privind securitatea (QUAD), la care au participat liderii politici ai Statelor Unite, Australiei, Japoniei și Indiei,

| — | având în vedere Convenția ONU asupra Dreptului Mării (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU asupra Dreptului Mării (UNCLOS),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0085/2022),

| A. | întrucât UE definește regiunea indo-pacifică ca o regiune ce se întinde de la coasta de est a Africii până la statele insulare din Pacific; întrucât regiunea indo-pacifică, în care trăiește 60 % din populația lumii și în care se află șapte membri ai G20 și este un actor major în ordinea internațională mondială și este zona în care se află parteneri din ce în ce mai importanți din punct de vedere politic, comercial și de securitate pentru UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE definește regiunea indo-pacifică ca o regiune ce se întinde de la coasta de est a Africii până la statele insulare din Pacific; întrucât regiunea indo-pacifică, în care trăiește 60 % din populația lumii și în care se află șapte membri ai G20 și este un actor major în ordinea internațională mondială și este zona în care se află parteneri din ce în ce mai importanți din punct de vedere politic, comercial și de securitate pentru UE;

| B. | întrucât aproximativ 90 % din comerțul exterior al Uniunii se realizează prin intermediul transportului maritim; întrucât regiunea indo-pacifică dispune de căi navigabile de importanță vitală pentru activitatea comercială a Uniunii, cum ar fi strâmtoarea Malacca, marea Chinei de Sud și strâmtoarea Bab el-Mandeb; |
| --- | --- |

B.

întrucât aproximativ 90 % din comerțul exterior al Uniunii se realizează prin intermediul transportului maritim; întrucât regiunea indo-pacifică dispune de căi navigabile de importanță vitală pentru activitatea comercială a Uniunii, cum ar fi strâmtoarea Malacca, marea Chinei de Sud și strâmtoarea Bab el-Mandeb;

| C. | întrucât UE și țările din regiunea indo-pacifică se confruntă cu provocări de securitate din ce în ce mai asemănătoare, precum și cu provocări netradiționale; întrucât perspectiva UE asupra regiunii reflectă recunoașterea politică a nevoii de a-și asuma o mai mare responsabilitate în abordarea încercărilor mondiale în materie de securitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și țările din regiunea indo-pacifică se confruntă cu provocări de securitate din ce în ce mai asemănătoare, precum și cu provocări netradiționale; întrucât perspectiva UE asupra regiunii reflectă recunoașterea politică a nevoii de a-și asuma o mai mare responsabilitate în abordarea încercărilor mondiale în materie de securitate;

| D. | întrucât, la invitația președintelui Xi Jinping, la 4 februarie 2022, a fost semnat un text comun de către președinții Chinei și Rusiei înainte de ceremonia de deschidere a Jocurilor Olimpice de iarnă de la Beijing; întrucât declarația comună a declarat, printre altele, că prietenia dintre cele două state nu are „limite” și întrucât, prin această declarație, China s-a alăturat pentru prima dată în mod oficial solicitării Rusiei ca NATO să pună capăt expansiunii sale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la invitația președintelui Xi Jinping, la 4 februarie 2022, a fost semnat un text comun de către președinții Chinei și Rusiei înainte de ceremonia de deschidere a Jocurilor Olimpice de iarnă de la Beijing; întrucât declarația comună a declarat, printre altele, că prietenia dintre cele două state nu are „limite” și întrucât, prin această declarație, China s-a alăturat pentru prima dată în mod oficial solicitării Rusiei ca NATO să pună capăt expansiunii sale;

| E. | întrucât, potrivit relatărilor din mass-media, la summitul din 4 februarie 2022, demnitarii chinezi au solicitat înalților responsabili ruși să nu invadeze Ucraina înainte de sfârșitul Jocurilor Olimpice de iarnă de la Beijing; întrucât acest lucru ar însemna că înalții responsabili chinezi aveau un anumit nivel de cunoștințe directe cu privire la planurile sau intențiile de război ale Rusiei înainte de începerea agresiunii la 24 februarie 2022; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit relatărilor din mass-media, la summitul din 4 februarie 2022, demnitarii chinezi au solicitat înalților responsabili ruși să nu invadeze Ucraina înainte de sfârșitul Jocurilor Olimpice de iarnă de la Beijing; întrucât acest lucru ar însemna că înalții responsabili chinezi aveau un anumit nivel de cunoștințe directe cu privire la planurile sau intențiile de război ale Rusiei înainte de începerea agresiunii la 24 februarie 2022;

| F. | întrucât, la summitul UE-China din 1 aprilie 2022, UE, reamintind responsabilitatea Chinei ca actor global de a acționa pentru pace și stabilitate, a solicitat Chinei să sprijine eforturile depuse pentru a obține încetarea imediată a vărsării de sânge în Ucraina, în concordanță cu rolul Chinei în lume ca membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și cu relațiile sale deosebit de strânse cu Rusia; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la summitul UE-China din 1 aprilie 2022, UE, reamintind responsabilitatea Chinei ca actor global de a acționa pentru pace și stabilitate, a solicitat Chinei să sprijine eforturile depuse pentru a obține încetarea imediată a vărsării de sânge în Ucraina, în concordanță cu rolul Chinei în lume ca membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și cu relațiile sale deosebit de strânse cu Rusia;

| G. | întrucât, ca răspuns la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, care a început cu o invazie militară la 24 februarie 2022, Adunarea Generală a ONU a adoptat, la 2 martie 2022, Rezoluția ES-11/1, regretând agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, cu un vot de 141 de voturi pentru, 5 împotrivă, 35 abțineri și 12 de țări care nu au votat; întrucât nicio țară din regiunea indo-pacifică nu a votat împotriva rezoluției și doar China, India, Madagascar, Mozambic, Laos, Africa de Sud, Sri Lanka, Tanzania și Vietnam s-au abținut cu privire la textul final; |
| --- | --- |

G.

întrucât, ca răspuns la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, care a început cu o invazie militară la 24 februarie 2022, Adunarea Generală a ONU a adoptat, la 2 martie 2022, Rezoluția ES-11/1, regretând agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, cu un vot de 141 de voturi pentru, 5 împotrivă, 35 abțineri și 12 de țări care nu au votat; întrucât nicio țară din regiunea indo-pacifică nu a votat împotriva rezoluției și doar China, India, Madagascar, Mozambic, Laos, Africa de Sud, Sri Lanka, Tanzania și Vietnam s-au abținut cu privire la textul final;

| H. | întrucât comunicarea comună recent adoptată privind o strategie a UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care se bazează pe un angajament principial cu o perspectivă pe termen lung, reflectă o evoluție profundă și necesară a modului în care UE își analizează interesele, oportunitățile și încercările din regiunea indo-pacifică, precum și ambiția sa de a juca un rol mai important în apărarea valorilor și intereselor sale în această regiune de importanță geopolitică și economică tot mai mare; întrucât promovarea unei arhitecturi de securitate regională deschisă, stabilă și bazată pe norme și stabilirea unor relații strânse, a unor legături comerciale sustenabile și a unei cooperări în materie de securitate cu organizațiile regionale și țările din regiunea indo-pacifică reprezintă un element central al strategiei; întrucât Forumul ministerial pentru cooperare în regiunea indo-pacifică din 22 februarie 2022 a reunit miniștrii de Externe ai statelor membre ale UE și a aproximativ 30 de țări din regiunea indo-pacifică și întrucât UE și statele sale membre au subliniat în cadrul reuniunii sprijinul lor pentru un angajament crescut și pe termen lung în regiunea indo-pacifică, prin acțiuni concrete și prin întărirea dialogului în materie de securitate și apărare și a relațiilor bilaterale cu partenerii din regiune; |
| --- | --- |

H.

întrucât comunicarea comună recent adoptată privind o strategie a UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care se bazează pe un angajament principial cu o perspectivă pe termen lung, reflectă o evoluție profundă și necesară a modului în care UE își analizează interesele, oportunitățile și încercările din regiunea indo-pacifică, precum și ambiția sa de a juca un rol mai important în apărarea valorilor și intereselor sale în această regiune de importanță geopolitică și economică tot mai mare; întrucât promovarea unei arhitecturi de securitate regională deschisă, stabilă și bazată pe norme și stabilirea unor relații strânse, a unor legături comerciale sustenabile și a unei cooperări în materie de securitate cu organizațiile regionale și țările din regiunea indo-pacifică reprezintă un element central al strategiei; întrucât Forumul ministerial pentru cooperare în regiunea indo-pacifică din 22 februarie 2022 a reunit miniștrii de Externe ai statelor membre ale UE și a aproximativ 30 de țări din regiunea indo-pacifică și întrucât UE și statele sale membre au subliniat în cadrul reuniunii sprijinul lor pentru un angajament crescut și pe termen lung în regiunea indo-pacifică, prin acțiuni concrete și prin întărirea dialogului în materie de securitate și apărare și a relațiilor bilaterale cu partenerii din regiune;

| I. | întrucât comunicarea comună intitulată „Global Gateway” își propune să mobilizeze până la 300 de miliarde EUR în investiții pentru a stimula legăturile inteligente, curate și sigure în sectoarele digital, energetic și al transporturilor și pentru a întări sistemele de sănătate, educație și cercetare din întreaga lume; |
| --- | --- |

I.

întrucât comunicarea comună intitulată „Global Gateway” își propune să mobilizeze până la 300 de miliarde EUR în investiții pentru a stimula legăturile inteligente, curate și sigure în sectoarele digital, energetic și al transporturilor și pentru a întări sistemele de sănătate, educație și cercetare din întreaga lume;

| J. | întrucât, în ultimii ani, dinamica din regiune, în special cea generată de Republica Populară Chineză, a dat naștere unor tensiuni geopolitice intense și unei concurențe intense, reflectate de o creștere a cheltuielilor militare, de acumularea de forțe militare și de o retorică mai agresivă, amenințând astfel ordinea internațională bazată pe norme; întrucât, prin urmare, în regiunea indo-pacifică a apărut un nou centru de concurență la nivel regional și mondial; întrucât nu există nici o ordine cuprinzătoare de securitate regională, nici un mecanism de întărire a încrederii pentru a atenua încercările și tensiunile aferente; întrucât o astfel de dinamică reprezintă o amenințare gravă la adresa stabilității și securității în regiune, precum și a comunității mondiale, având un impact direct asupra intereselor strategice ale UE ca partener politic și economic esențial al țărilor din regiune; întrucât lupta ideologică din regiune dintre autoritarism și democrație are potențialul de a influența rezultatul unor lupte echivalente la nivel mondial, inclusiv în vecinătatea Uniunii Europene; întrucât o regiune indo-pacifică stabilă și pașnică, bazată pe respectarea dreptului internațional, este esențială pentru protejarea securității și a intereselor UE; întrucât tratarea cauzelor profunde ale instabilității, cum ar fi sărăcia, injustiția socială și încălcările drepturilor omului, este o condiție prealabilă pentru asigurarea păcii și securității în regiunea indo-pacifică; întrucât UE și-a asumat angajamentul față de securitate umană, pace, dreptul internațional și drepturile omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în ultimii ani, dinamica din regiune, în special cea generată de Republica Populară Chineză, a dat naștere unor tensiuni geopolitice intense și unei concurențe intense, reflectate de o creștere a cheltuielilor militare, de acumularea de forțe militare și de o retorică mai agresivă, amenințând astfel ordinea internațională bazată pe norme; întrucât, prin urmare, în regiunea indo-pacifică a apărut un nou centru de concurență la nivel regional și mondial; întrucât nu există nici o ordine cuprinzătoare de securitate regională, nici un mecanism de întărire a încrederii pentru a atenua încercările și tensiunile aferente; întrucât o astfel de dinamică reprezintă o amenințare gravă la adresa stabilității și securității în regiune, precum și a comunității mondiale, având un impact direct asupra intereselor strategice ale UE ca partener politic și economic esențial al țărilor din regiune; întrucât lupta ideologică din regiune dintre autoritarism și democrație are potențialul de a influența rezultatul unor lupte echivalente la nivel mondial, inclusiv în vecinătatea Uniunii Europene; întrucât o regiune indo-pacifică stabilă și pașnică, bazată pe respectarea dreptului internațional, este esențială pentru protejarea securității și a intereselor UE; întrucât tratarea cauzelor profunde ale instabilității, cum ar fi sărăcia, injustiția socială și încălcările drepturilor omului, este o condiție prealabilă pentru asigurarea păcii și securității în regiunea indo-pacifică; întrucât UE și-a asumat angajamentul față de securitate umană, pace, dreptul internațional și drepturile omului;

| K. | întrucât UE este primul investitor străin și furnizor de asistență pentru dezvoltare în regiunea indo-pacifică; întrucât UE este un important partener comercial și a încheiat deja sau negociază în prezent acorduri de liber schimb cu țări din regiune; întrucât UE se poate baza deja pe o rețea largă de parteneriate și acorduri cu o serie de țări, cum ar fi Japonia, Republica Coreea, Australia, India, Noua Zeelandă, Vietnam și Singapore, precum și cu organizații regionale, cum ar fi Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și Organizația Statelor din Africa, Caraibe și Pacific (OACPS); întrucât UE este prezentă în regiune prin intermediul statului său membru Franța, în special prin departamentele franceze de peste mări La Réunion și Mayotte, precum și teritoriile franceze sudice și antarctice din Oceanul Indian, precum și în Oceanul Pacific, prin Noua Caledonie, precum și prin colectivitățile franceze de peste mări din Polinezia Franceză și Wallis și Futuna; întrucât în aceste regiuni franceze locuiesc aproximativ 1,6 milioane de cetățeni ai UE, inclusiv peste 7 000 de membri ai personalului militar; întrucât, prin urmare, UE este un actor cu prezență în regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE este primul investitor străin și furnizor de asistență pentru dezvoltare în regiunea indo-pacifică; întrucât UE este un important partener comercial și a încheiat deja sau negociază în prezent acorduri de liber schimb cu țări din regiune; întrucât UE se poate baza deja pe o rețea largă de parteneriate și acorduri cu o serie de țări, cum ar fi Japonia, Republica Coreea, Australia, India, Noua Zeelandă, Vietnam și Singapore, precum și cu organizații regionale, cum ar fi Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și Organizația Statelor din Africa, Caraibe și Pacific (OACPS); întrucât UE este prezentă în regiune prin intermediul statului său membru Franța, în special prin departamentele franceze de peste mări La Réunion și Mayotte, precum și teritoriile franceze sudice și antarctice din Oceanul Indian, precum și în Oceanul Pacific, prin Noua Caledonie, precum și prin colectivitățile franceze de peste mări din Polinezia Franceză și Wallis și Futuna; întrucât în aceste regiuni franceze locuiesc aproximativ 1,6 milioane de cetățeni ai UE, inclusiv peste 7 000 de membri ai personalului militar; întrucât, prin urmare, UE este un actor cu prezență în regiunea indo-pacifică;

| L. | întrucât peste jumătate dintre navele de pescuit ale lumii își desfășoară activitatea în Marea Chinei de Sud, ceea ce reprezintă aproximativ 12 % din pescuitul mondial; întrucât Uniunea a încheiat diverse acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu țări din regiunea indo-pacifică (Statele Federate ale Microneziei, Insulele Cook, Insulele Solomon, Kiribati, Madagascar, Mauritius, Mozambic și Seychelles), iar flota de pescuit a Uniunii este prezentă atât în Oceanul Indian, cât și în Oceanul Pacific; întrucât UE este o membră activă a mai multor organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) din regiunea indo-pacifică (Comisia Tonului din Oceanul Indian, părțile la Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și ORGP pentru Pacificul de Sud); întrucât cererea UE de aderare la Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord a fost acceptată la 25 februarie 2021 și întrucât aceasta poartă dialoguri la nivel înalt privind aspectele legate de oceane și pescuit cu Australia, Indonezia, Japonia și Noua Zeelandă; întrucât UE a semnat un acord de parteneriat cu China în domeniul oceanelor; întrucât Uniunea are, de asemenea, dialoguri și grupuri de lucru privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) cu Coreea, Thailanda și Taiwan; |
| --- | --- |

L.

întrucât peste jumătate dintre navele de pescuit ale lumii își desfășoară activitatea în Marea Chinei de Sud, ceea ce reprezintă aproximativ 12 % din pescuitul mondial; întrucât Uniunea a încheiat diverse acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu țări din regiunea indo-pacifică (Statele Federate ale Microneziei, Insulele Cook, Insulele Solomon, Kiribati, Madagascar, Mauritius, Mozambic și Seychelles), iar flota de pescuit a Uniunii este prezentă atât în Oceanul Indian, cât și în Oceanul Pacific; întrucât UE este o membră activă a mai multor organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) din regiunea indo-pacifică (Comisia Tonului din Oceanul Indian, părțile la Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și ORGP pentru Pacificul de Sud); întrucât cererea UE de aderare la Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord a fost acceptată la 25 februarie 2021 și întrucât aceasta poartă dialoguri la nivel înalt privind aspectele legate de oceane și pescuit cu Australia, Indonezia, Japonia și Noua Zeelandă; întrucât UE a semnat un acord de parteneriat cu China în domeniul oceanelor; întrucât Uniunea are, de asemenea, dialoguri și grupuri de lucru privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) cu Coreea, Thailanda și Taiwan;

| M. | întrucât asigurarea stabilității și libertății de navigație în apele regiunii indo-pacifice este esențială pentru sustenabilitatea și pacea globale și regionale și pentru garantarea intereselor strategice ale UE; întrucât UE este implicată în sprijinirea securității maritime regionale prin operațiunea militară PSAC EUNAVFOR Atalanta din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC); întrucât partenerii din regiunea indo-pacifică au salutat operația Atalanta și concentrarea acesteia asupra prevenirii pirateriei și a jafurilor armate, precum și asupra monitorizării traficului de arme și droguri; întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să își crească prezența navală permanentă în regiune, printre altele, prin conceptul de prezență maritimă coordonată; |
| --- | --- |

M.

întrucât asigurarea stabilității și libertății de navigație în apele regiunii indo-pacifice este esențială pentru sustenabilitatea și pacea globale și regionale și pentru garantarea intereselor strategice ale UE; întrucât UE este implicată în sprijinirea securității maritime regionale prin operațiunea militară PSAC EUNAVFOR Atalanta din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC); întrucât partenerii din regiunea indo-pacifică au salutat operația Atalanta și concentrarea acesteia asupra prevenirii pirateriei și a jafurilor armate, precum și asupra monitorizării traficului de arme și droguri; întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să își crească prezența navală permanentă în regiune, printre altele, prin conceptul de prezență maritimă coordonată;

| N. | întrucât Franța dispune de capacități militare staționate permanent în regiunea Asia-Pacific; întrucât un proces de reflecție ar putea fi pertinent în ceea ce privește modalitățile care ar putea permite, după caz, utilizarea acestor poziționări permanente franceze, în special prin intermediul Forțelor armate din Polinezia Franceză (FAPF) și al Forțelor armate din Noua Caledonie (FANC), în cadrul desfășurării unor potențiale operațiuni europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât Franța dispune de capacități militare staționate permanent în regiunea Asia-Pacific; întrucât un proces de reflecție ar putea fi pertinent în ceea ce privește modalitățile care ar putea permite, după caz, utilizarea acestor poziționări permanente franceze, în special prin intermediul Forțelor armate din Polinezia Franceză (FAPF) și al Forțelor armate din Noua Caledonie (FANC), în cadrul desfășurării unor potențiale operațiuni europene;

| O. | întrucât acumularea rapidă de forțe militare ale Chinei, comportamentul său din ce în ce mai îndrăzneț și expansionist din regiunea indo-pacifică, activitățile sale militare din strâmtoarea Taiwan și în marea Chinei de Est și din marea Chinei de Sud, inclusiv acțiunile de obstrucționare a libertății de navigație desfășurate de paza de coastă chineză și de miliția maritimă, provoacă tensiuni în regiunea indo-pacifică, precum și încălcările deliberate și repetate ale zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, acțiunile sale de a pune capăt independenței și autonomiei Hong Kong-ului, concentrarea sa de personal militar la frontiera chino-indiană, retorica sa din ce în ce mai agresivă și campaniile sale de dezinformare și manipulatoare ale mijloacelor de informare în masă; solicită UE să pregătească o strategie bazată pe realitățile de pe teren, care să îi permită să reacționeze în caz de nevoie; avertizează cu privire la pericolul unei curse accelerate a înarmării în regiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât acumularea rapidă de forțe militare ale Chinei, comportamentul său din ce în ce mai îndrăzneț și expansionist din regiunea indo-pacifică, activitățile sale militare din strâmtoarea Taiwan și în marea Chinei de Est și din marea Chinei de Sud, inclusiv acțiunile de obstrucționare a libertății de navigație desfășurate de paza de coastă chineză și de miliția maritimă, provoacă tensiuni în regiunea indo-pacifică, precum și încălcările deliberate și repetate ale zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, acțiunile sale de a pune capăt independenței și autonomiei Hong Kong-ului, concentrarea sa de personal militar la frontiera chino-indiană, retorica sa din ce în ce mai agresivă și campaniile sale de dezinformare și manipulatoare ale mijloacelor de informare în masă; solicită UE să pregătească o strategie bazată pe realitățile de pe teren, care să îi permită să reacționeze în caz de nevoie; avertizează cu privire la pericolul unei curse accelerate a înarmării în regiune;

| P. | întrucât îndrăzneala Chinei în regiune nu se limitează la domeniul militar, ci s-a concretizat și prin practici comerciale agresive bazate pe constrângere diplomatică, prin politici diplomatice beligerante de reglare a datoriilor; întrucât expansiunea economică și financiară a Chinei în regiunea indo-pacifică și în Europa implică investiții în infrastructura critică; întrucât China încearcă să dobândească influență politică prin intermediul intereselor sale economice; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța unor lanțuri de aprovizionare fiabile și a unor legături economice mai echilibrate cu China; |
| --- | --- |

P.

întrucât îndrăzneala Chinei în regiune nu se limitează la domeniul militar, ci s-a concretizat și prin practici comerciale agresive bazate pe constrângere diplomatică, prin politici diplomatice beligerante de reglare a datoriilor; întrucât expansiunea economică și financiară a Chinei în regiunea indo-pacifică și în Europa implică investiții în infrastructura critică; întrucât China încearcă să dobândească influență politică prin intermediul intereselor sale economice; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța unor lanțuri de aprovizionare fiabile și a unor legături economice mai echilibrate cu China;

| Q. | întrucât, la 12 iulie 2016, Curtea Permanentă de Arbitraj, într-o cauză de referință, a hotărât că nu există nicio dovadă a exercitării istorice de către China a controlului exclusiv asupra teritoriilor pe care le revendică acum în marea Chinei de Sud; întrucât China a ignorat această hotărâre și, printre altele, a construit baze militare pe insule artificiale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, la 12 iulie 2016, Curtea Permanentă de Arbitraj, într-o cauză de referință, a hotărât că nu există nicio dovadă a exercitării istorice de către China a controlului exclusiv asupra teritoriilor pe care le revendică acum în marea Chinei de Sud; întrucât China a ignorat această hotărâre și, printre altele, a construit baze militare pe insule artificiale;

| R. | întrucât China a demonstrat o lipsă de transparență și reticență în a se angaja în convorbiri privind posibila sa participare la instrumente multilaterale de control al armelor nucleare, ceea ce i-a permis să acumuleze, fără a fi împiedicată, un important arsenal de rachete balistice cu rază medie de acțiune avansate din punct de vedere tehnologic, cum ar fi Dong-Feng 26; |
| --- | --- |

R.

întrucât China a demonstrat o lipsă de transparență și reticență în a se angaja în convorbiri privind posibila sa participare la instrumente multilaterale de control al armelor nucleare, ceea ce i-a permis să acumuleze, fără a fi împiedicată, un important arsenal de rachete balistice cu rază medie de acțiune avansate din punct de vedere tehnologic, cum ar fi Dong-Feng 26;

| S. | întrucât transformarea digitală are un impact din ce în ce mai mare asupra structurii sistemului internațional; întrucât stabilirea standardelor internaționale și inovațiile revoluționare în domeniul tehnologiilor de frontieră, cum ar fi inteligența artificială, informatica cuantică, 5G și 6G, au o importanță strategică pentru UE și pentru viitorul său digital și întrucât există o concurență din ce în ce mai mare la nivel mondial pentru supremația tehnologică, în care China a investit sume importante; |
| --- | --- |

S.

întrucât transformarea digitală are un impact din ce în ce mai mare asupra structurii sistemului internațional; întrucât stabilirea standardelor internaționale și inovațiile revoluționare în domeniul tehnologiilor de frontieră, cum ar fi inteligența artificială, informatica cuantică, 5G și 6G, au o importanță strategică pentru UE și pentru viitorul său digital și întrucât există o concurență din ce în ce mai mare la nivel mondial pentru supremația tehnologică, în care China a investit sume importante;

| T. | întrucât, într-o declarație comună din 24 mai 2022 adoptată cu ocazia recentului summit QUAD, liderii Statelor Unite, Australiei, Indiei și Japoniei au reafirmat principiile unei regiuni indo-pacifice libere și deschise, și anume libertatea, statul de drept, valorile democratice, suveranitatea și integritatea teritorială; întrucât liderii au anunțat o serie de noi inițiative menite să aprofundeze cooperarea în întreaga regiune, inclusiv Parteneriatul indo-pacific pentru sensibilizarea cu privire la domeniile maritime; |
| --- | --- |

T.

întrucât, într-o declarație comună din 24 mai 2022 adoptată cu ocazia recentului summit QUAD, liderii Statelor Unite, Australiei, Indiei și Japoniei au reafirmat principiile unei regiuni indo-pacifice libere și deschise, și anume libertatea, statul de drept, valorile democratice, suveranitatea și integritatea teritorială; întrucât liderii au anunțat o serie de noi inițiative menite să aprofundeze cooperarea în întreaga regiune, inclusiv Parteneriatul indo-pacific pentru sensibilizarea cu privire la domeniile maritime;

| U. | întrucât, la 23 mai 2022, președintele SUA, Joe Biden, a declarat că Statele Unite vor interveni militar în cazul în care China încearcă să cucerească Taiwanul cu forța; |
| --- | --- |

U.

întrucât, la 23 mai 2022, președintele SUA, Joe Biden, a declarat că Statele Unite vor interveni militar în cazul în care China încearcă să cucerească Taiwanul cu forța;

| V. | întrucât, la 24 mai 2022, patru bombardiere chineze H-6 și două bombardiere rusești Tu-95 au efectuat zboruri comune în jurul Japoniei și a Republicii Coreea, ceea ce a determinat ambele țări să trimită de urgență avioane de luptă pentru a monitoriza zborurile; întrucât zborurile comune au avut loc în aceeași zi în care președintele SUA, Joe Biden, s-a întâlnit cu omologii săi QUAD la Tokyo; |
| --- | --- |

V.

întrucât, la 24 mai 2022, patru bombardiere chineze H-6 și două bombardiere rusești Tu-95 au efectuat zboruri comune în jurul Japoniei și a Republicii Coreea, ceea ce a determinat ambele țări să trimită de urgență avioane de luptă pentru a monitoriza zborurile; întrucât zborurile comune au avut loc în aceeași zi în care președintele SUA, Joe Biden, s-a întâlnit cu omologii săi QUAD la Tokyo;

| W. | întrucât, la 23 mai 2022, Statele Unite, Australia, Brunei Darussalam, India, Indonezia, Japonia, Republica Coreea, Malaysia, Noua Zeelandă, Republica Filipine, Singapore, Thailanda și Vietnam au lansat procesul de instituire a Cadrului economic pentru prosperitate în regiunea indo-pacifică, care urmărește să contribuie la cooperare, stabilitate, prosperitate, dezvoltare și pace în regiune; întrucât Cadrul economic pentru prosperitate în regiunea indo-pacifică oferă o alternativă la prezența comercială tot mai mare a Chinei în întreaga regiune; |
| --- | --- |

W.

întrucât, la 23 mai 2022, Statele Unite, Australia, Brunei Darussalam, India, Indonezia, Japonia, Republica Coreea, Malaysia, Noua Zeelandă, Republica Filipine, Singapore, Thailanda și Vietnam au lansat procesul de instituire a Cadrului economic pentru prosperitate în regiunea indo-pacifică, care urmărește să contribuie la cooperare, stabilitate, prosperitate, dezvoltare și pace în regiune; întrucât Cadrul economic pentru prosperitate în regiunea indo-pacifică oferă o alternativă la prezența comercială tot mai mare a Chinei în întreaga regiune;

| X. | întrucât, în aprilie 2022, China și Insulele Solomon au semnat un pact de cooperare în materie de securitate, care a atras atenția internațională și a dus la o prezență diplomatică și la un angajament mai mari cu țările insulare din Pacific; întrucât, la 30 mai 2022, în timpul unei vizite a ministrului chinez de Externe, Wang Yi, în zece națiuni insulare din Pacific și în urma unei preocupări crescânde în aceste țări, China a anunțat că pune capăt unui acord regional planificat cu națiunile insulare din Pacific, intitulat „Viziunea comună a Chinei și a țărilor insulare din Pacific privind dezvoltarea”, destinat să cuprindă liberul schimb și cooperarea în materie de securitate, inclusiv în domenii precum instruirea forțelor de poliție, securitatea cibernetică, cartografierea maritimă și accesul la resurse; întrucât președintele Statelor Federate ale Microneziei, David Panuelo, a numit propunerea „cel mai important acord propus vreodată în Pacific” și a declarat că acesta „amenință să aducă, în cel mai bun caz, o nouă eră a Războiului Rece și un război mondial în cel mai rău caz”; întrucât, în ciuda faptului că nu a reușit să obțină acest acord amplu, China a semnat o serie de acorduri bilaterale mai mici cu națiunile din Pacific în timpul vizitelor regionale ale lui Wang; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în aprilie 2022, China și Insulele Solomon au semnat un pact de cooperare în materie de securitate, care a atras atenția internațională și a dus la o prezență diplomatică și la un angajament mai mari cu țările insulare din Pacific; întrucât, la 30 mai 2022, în timpul unei vizite a ministrului chinez de Externe, Wang Yi, în zece națiuni insulare din Pacific și în urma unei preocupări crescânde în aceste țări, China a anunțat că pune capăt unui acord regional planificat cu națiunile insulare din Pacific, intitulat „Viziunea comună a Chinei și a țărilor insulare din Pacific privind dezvoltarea”, destinat să cuprindă liberul schimb și cooperarea în materie de securitate, inclusiv în domenii precum instruirea forțelor de poliție, securitatea cibernetică, cartografierea maritimă și accesul la resurse; întrucât președintele Statelor Federate ale Microneziei, David Panuelo, a numit propunerea „cel mai important acord propus vreodată în Pacific” și a declarat că acesta „amenință să aducă, în cel mai bun caz, o nouă eră a Războiului Rece și un război mondial în cel mai rău caz”; întrucât, în ciuda faptului că nu a reușit să obțină acest acord amplu, China a semnat o serie de acorduri bilaterale mai mici cu națiunile din Pacific în timpul vizitelor regionale ale lui Wang;

| Y. | întrucât criza climatică are un impact asupra sistemului internațional, unde are potențialul de a exacerba tensiunile geopolitice; întrucât acțiunea externă a Uniunii trebuie să integreze din ce în ce mai mult schimbările climatice și degradarea mediului ca factor de multiplicare a riscurilor și, în consecință, să își adapteze strategiile, conceptele și procedurile, inclusiv în regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

Y.

întrucât criza climatică are un impact asupra sistemului internațional, unde are potențialul de a exacerba tensiunile geopolitice; întrucât acțiunea externă a Uniunii trebuie să integreze din ce în ce mai mult schimbările climatice și degradarea mediului ca factor de multiplicare a riscurilor și, în consecință, să își adapteze strategiile, conceptele și procedurile, inclusiv în regiunea indo-pacifică;

| Z. | întrucât, la 15 decembrie 1995, statele membre ASEAN au semnat Tratatul privind zona fără arme nucleare din Asia de Sud-Est (Tratatul SEANWFZ) ca angajament de a păstra regiunea Asiei de Sud-Est ca regiune fără arme nucleare și alte arme de distrugere în masă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, la 15 decembrie 1995, statele membre ASEAN au semnat Tratatul privind zona fără arme nucleare din Asia de Sud-Est (Tratatul SEANWFZ) ca angajament de a păstra regiunea Asiei de Sud-Est ca regiune fără arme nucleare și alte arme de distrugere în masă;

UE și provocările la adresa securității din regiunea indo-pacifică

| 1. | salută recent adoptata comunicare comună privind o strategie a UE de cooperare în regiunea indo-pacifică; recunoaște valoarea adăugată a strategiei ca primă piatră de temelie a abordării unite a UE față de regiune și salută caracterul multidimensional, ce promovează includerea, al strategiei și includerea securității și apărării ca unul dintre cele șapte domenii prioritare ale sale; solicită UE să utilizeze strategia ca instrument de creștere efectivă a prezenței și influenței sale în regiune, prin promovarea legăturilor strategice și aprofundarea dialogului și a cooperării cuprinzătoare în materie de securitate și apărare cu țările și organizațiile din regiune care împărtășesc aceeași viziune; consideră că o implicare sporită bazată pe valori a UE în regiune ar contribui la securitatea regională și ar ajuta la depășirea tensiunilor regionale și la crearea unor relații mai echilibrate între actorii regionali; reamintește că strategia este un proiect al Echipei Europa și că acordurile bilaterale ar trebui să promoveze abordarea UE, precum și capacitatea UE de a prezenta răspunsuri comune la provocările în materie de securitate; subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea indo-pacifică are, în continuare, o importanță crucială pentru UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că regiunea indo-pacifică este foarte diversă și că nu poate fi aplicată o abordare universală; apreciază abordarea holistică și agenda pozitivă prezentate în strategia UE și scoate în evidență necesitatea ca strategia să se adapteze în mod constant la echilibrul de putere aflat în schimbare rapidă, rămânând totodată ferm ancorată în valorile, principiile și normele europene, în special cele prevăzute la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care ar trebui să servească drept cadru normativ pentru implicarea UE în regiunea indo-pacifică; subliniază importanța legăturii dintre securitate, dezvoltare și ajutor umanitar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că războiul de agresiune, ilegal și neprovocat, al Rusiei împotriva Ucrainei, care a început la 24 februarie 2022, va avea un impact profund și de durată asupra relațiilor internaționale; subliniază că UE trebuie, prin urmare, să își întărească în continuare angajamentele internaționale, după cum se stipulează în Busola Strategică, inclusiv, îndeosebi, în domeniul-cheie strategic al regiunii indo-pacifice; recunoscând relația mai strânsă dintre Rusia și China, demonstrată, printre altele, de declarația lor comună din 4 februarie 2022, își exprimă profunda îngrijorare cu privire la lipsa unei condamnări clare de către conducerea Chinei a acestui război ilegal, care încalcă toate normele și legile internaționale și care a dus deja la moartea a mii de soldați și a mii de civili nevinovați; invită insistent conducerea Chinei să își îndeplinească responsabilitățile care îi revin în calitate de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și nu numai să condamne această încălcare flagrantă de către Federația Rusă, ci și să își folosească contactele strânse cu președintele Rusiei pentru a-l îndemna să înceteze imediat acest război violent de agresiune, să retragă toate trupele de pe teritoriul Ucrainei și să respecte pe deplin independența Ucrainei și voința poporului său de a trăi în pace și libertate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută sprijinul covârșitor exprimat de țările din regiunea indo-pacifică cu ocazia votului din 2 martie 2022 din cadrul Adunării Generale a ONU privind rezoluția ES-11/1, care deploră agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, precum și cel din 24 martie 2022 pentru Rezoluția ES-11/L.2 privind consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei; reamintește că nicio țară din regiune nu a votat împotriva rezoluției; consideră că acest lucru transmite un mesaj foarte puternic privind sprijinul general pentru dreptul internațional, pace și cooperare internațională în regiune; regretă, totuși, faptul că, alături de China, India, Madagascar, Mozambic, Laos, Africa de Sud, Sri Lanka, Tanzania și Vietnam au decis să se abțină cu privire la textul final; încurajează aceste țări să nu își închidă ochii față de realitățile din Ucraina, de încălcarea flagrantă a dreptului internațional și de suferința teribilă și uciderea de civili nevinovați și, prin urmare, să își reexamineze pozițiile și să se alăture majorității covârșitoare a comunității internaționale pentru a condamna în mod clar războiul de agresiune al Rusiei și a se alătura eforturilor internaționale de a acționa în direcția păcii în Ucraina și a proteja civilii nevinovați; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază necesitatea de a asigura unitatea UE ca o condiție prealabilă pentru realizarea ambiției UE de suveranitate strategică deschisă în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și al amenințărilor multiple din ce în ce mai mari și al concurenței dintre puteri, în special Statele Unite, Rusia și China; solicită o mai mare unitate în cadrul Consiliului Uniunii Europene în ceea ce privește adoptarea de măsuri pentru a aborda politica antidemocratică și comportamentul agresiv ale Chinei, care pun în pericol suveranitatea vecinilor săi și stabilitatea regiunii indo-pacifice; reamintește că abordarea unificată a UE trebuie să se bazeze pe o politică externă și de securitate pragmatică, bazată pe principii și pe valori, care urmărește să coopereze cu partenerii, dacă este posibil, și să acționeze singură, dacă este necesar, pentru a urmări solidaritatea și suveranitatea strategice ale Uniunii și să fie însoțită de instrumente credibile de politică externă, precum și de o reformă a procesului său decizional, în special printr-o tranziție către votul cu majoritate calificată, ceea ce ar facilita un răspuns rapid la încercările grave în materie de securitate și ar asigura pacea, securitatea umană, dezvoltarea sustenabilă și democrația; subliniază că angajamentul tot mai mare al SUA față de regiunea indo-pacifică are implicații pentru securitatea europeană și, prin urmare, reiterează necesitatea unei Uniuni Europene a Apărării capabile; subliniază că, pentru a colabora cu partenerii din regiunea indo-pacifică și ținând seama de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, UE trebuie să își întărească autonomia strategică pentru a fi un partener mondial eficace; sprijină, prin urmare, ambiția de a crea o capacitate de dislocare rapidă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază hotărârea UE de a promova o arhitectură de securitate regională deschisă, stabilă și bazată pe norme, pe respectarea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a dreptului internațional, inclusiv pe linii maritime sigure de comunicare, întărirea capacităților și o prezență navală mai robustă, în concordanță cu cadrul juridic instituit prin Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); invită UE să urmărească relații bilaterale fructuoase cu partenerii din regiune, inclusiv cu țările africane din regiunea indo-pacifică, și să colaboreze, de asemenea, îndeaproape cu alte democrații liberale și aliați istorici, cum ar fi NATO, SUA și Regatul Unit, în special în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și în contextul în care China este din ce în ce mai îndrăzneață și mai agresivă, în vederea unei mai bune abordări a încercărilor comune în materie de securitate regională și globală; subliniază necesitatea de a promova obiectivul comun al sustenabilității și prosperității și de a întări multilateralismul prin intermediul ONU și al altor organizații internaționale; reamintește că nerespectarea sau o încălcare explicită a acestor valori și principii ar avea repercusiuni negative asupra intereselor economice și de securitate vitale ale UE, precum și asupra implicării sale în parteneriate bilaterale și regionale, ceea ce ar putea duce la sancțiuni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă UE să își facă uz pe deplin de poziția și reputația de actor mondial credibil, fiabil și autonom în favoarea păcii în contextul concurenței geopolitice crescânde dintre puterile mondiale și regionale din regiunea indo-pacifică; reamintește că valoarea adăugată a angajamentului UE în regiunea indo-pacifică rezidă în gama sa cuprinzătoare de măsuri de asistență civilă și militară, inclusiv contribuții nemilitare bine dezvoltate; reamintește că UE dispune de o vastă rețea de active diplomatice pentru a înlesni dialogul, medierea, prevenirea conflictelor, soluționarea conflictelor, controlul armelor, dezarmarea, neproliferarea și denuclearizarea, precum și soluții juridice și cunoștințe specializate în domeniul multilateralismului și în stabilirea de măsuri de întărire a încrederii, precum și măsuri care vizează combaterea corupției, ce pot fi, de asemenea, partajate cu partenerii care acționează în spiritul bunei-credințe; consideră că este necesar să se întărească rețeaua diplomatică și consulară a statelor membre din regiune și să se apere valorile și interesele UE și ale statelor sale membre; invită UE să conecteze mai strâns contribuțiile sale cu țările din regiune, iar eforturile sale diplomatice, cu valorile și interesele sale; solicită UE să intensifice eforturile de comunicare privind strategia indo-pacifică și să implice țările partenere în procesul de punere în aplicare pentru a întări relațiile de securitate și a contribui la realizarea obiectivelor incluse în strategie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează UE să își consolideze angajamentul față de partenerii săi din regiunea indo-pacifică în ceea ce privește punerea în aplicare a rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea (FPS), precum și a rezoluțiilor 2250, 2419 și 2535 ale Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea (YPS), cu alocări bugetare adecvate pentru punerea în aplicare efectivă; subliniază importanța și valoarea adăugată pozitivă a participării femeilor la acțiunile de menținere și consolidare a păcii, inclusiv la negocieri și misiuni; |
| --- | --- |

8.

Suveranitate strategică întemeiată pe multilateralism și pe ordinea internațională bazată pe norme

| 9. | consideră că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, care reprezintă o încălcare flagrantă a dreptului internațional, precum și refuzul Rusiei de a accepta mediere și de a conduce negocieri oneste, reprezintă o amenințare severă la adresa securității, păcii și stabilității mondiale și a comunicării libere și deschise în domeniul maritim, aerian, spațial și cibernetic, care sunt esențiale pentru pace și pentru menținerea rutelor comerciale regionale și mondiale; încurajează serviciile relevante din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă să analizeze impactul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra politicii UE în regiunea indo-pacifică, precum și posibilele consecințe ale unui conflict regional asupra intereselor economice și de securitate ale UE, evaluând totodată modul în care UE ar putea reacționa la deteriorarea situației de securitate în regiunea indo-pacifică; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la impactul războiului din Ucraina asupra economiilor naționale ale țărilor din regiunea indo-pacifică, în special în ceea ce privește creșterea prețurilor la cereale, energie și îngrășăminte; reiterează rolul stabilizator pe care UE l-ar putea juca în regiune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea rapidă a efectivelor militare ale Chinei, inclusiv cu privire la testarea recent descoperită a unei rachete hipersonice, precum și cu privire la comportamentul său din ce în ce mai îndrăzneț, cu scopul, printre altele, de a-și promova revendicările teritoriale din marea Chinei de Est și din marea Chinei de Sud; subliniază că hotspoturile de securitate și problemele nesoluționate, cum ar fi programul nuclear al Republicii Populare Democrate Coreene, recentele incidente de la frontiera dintre China și India, reprimarea democrației în Hong Kong și Macao, nerespectarea de către China a obligațiilor care îi revin, conform legislației naționale și internaționale, de a respecta drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților din Xinjiang, Tibet și Mongolia Interioară, precum și amenințările pe care China le prezintă la adresa integrității teritoriale a Taiwanului, materializate prin acțiuni militare, toate acestea exercită o presiune suplimentară asupra securității și stabilității regionale; condamnă diplomația Chinei de intimidare și de campanii de dezinformare manipulatoare; în plus, își exprimă îngrijorarea cu privire la prezența sporită a Chinei în alte arene strategice, cum ar fi Oceanul Indian, regiunea Pacificului de Sud și Oceaniei și marea Arabiei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că diviziunile din trecut au slăbit capacitatea UE de a adopta o poziție comună față de China; subliniază că abordarea UE față de China trebuie să fie unificată, pragmatică, multidimensională și principială, inclusiv cooperarea în chestiuni de interes comun cu impact global, cum ar fi lupta împotriva schimbărilor climatice, pe baza drepturilor omului și a dreptului internațional, rivalizând cu China în ceea ce privește oferirea de alternative economice, politice și strategice țărilor terțe și confruntarea și, eventual, sancționarea Chinei în chestiuni în care opiniile noastre diferă substanțial, de exemplu în ceea ce privește protejarea valorilor UE, cum ar fi respectarea democrației și a drepturilor omului; precum și în luarea de poziție împotriva agresiunilor violente împotriva țărilor independente și condamnarea autorilor unor astfel de încălcări, inclusiv a celor responsabili de uciderea civililor nevinovați prin acte de război, întrucât comunitatea internațională poate în prezent să asiste la acțiunile Rusiei în Ucraina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută noul dialog UE-SUA cu privire la China și inițierea unor consultări UE-SUA privind regiunea indo-pacifică și solicită o abordare coordonată pentru a aprofunda cooperarea în materie de securitate, inclusiv prin intermediul unui dialog parlamentar transatlantic, în vederea întăririi instituțiilor multilaterale și a organizațiilor regionale, a promovării democrației și a întăririi rezilienței democratice în regiunea indo-pacifică și dincolo de aceasta; salută intenția SUA de a întări stabilitatea, reziliența și securitatea regională; salută călduros unitatea puternică a comunității transatlantice în răspunsul la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și consideră că aceasta este un semnal foarte puternic pentru întreaga lume că suntem angajați față de valorile noastre și pregătiți să le apărăm dacă sunt puse la încercare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de recenta încheiere a pactului trilateral de securitate AUKUS; regretă lipsa consultărilor prealabile în acest proces și își reiterează solidaritatea cu Franța; este ferm convins că relațiile strânse dintre UE și Australia, bazate pe încredere și consultare reciproce, sunt importante pentru stabilitatea regiunii și că acestea ar trebui să fie promovate în continuare și să nu fie afectate de încheierea AUKUS; consideră că AUKUS și QUAD sunt părți importante ale arhitecturii de securitate regională și subliniază că o securitate regională eficace necesită un dialog deschis și favorabil includerii, care să implice actori regionali pertinenți, actori extraregionali interesați, dar și actori internaționali; invită, prin urmare, VP/ÎR să examineze împreună cu partenerii pertinenți posibilitățile de a stabili un dialog permanent cu AUKUS și reprezentarea la reuniunile membrilor QUAD și în domenii nemilitare, cum ar fi schimbările climatice, tehnologia, sănătatea și comerțul, pentru a alinia eforturile și a întări sinergiile dintre strategiile noastre respective privind regiunea indo-pacifică; subliniază necesitatea dezvoltării și consolidării în continuare a cadrului de cooperare UE-Regatul Unit, inclusiv în materie de politică externă și de securitate; ia act de lipsa de interes exprimată de Regatul Unit în acest sens până în prezent; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul fundamental pe care conectivitatea îl joacă în relațiile geopolitice ale UE și ale statelor sale membre și salută comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR privind strategia „Global Gateway”, prezentată în decembrie 2021, care vizează intensificarea cooperării sustenabile cu statele care împărtășesc aceeași viziune și utilizarea puterii necoercitive pentru a promova valorile europene și a asigura parteneriate puternice și durabile; consideră că această inițiativă ar putea fi o alternativă atractivă la strategia de conectivitate a Chinei pentru partenerii UE din regiunea indo-pacifică și dincolo de aceasta; subliniază importanța cooperării în materie de conectivitate pentru ca UE și regiunea indo-pacifică să facă față cu succes noilor încercări în materie de securitate, inclusiv securitatea cibernetică, conectivitatea digitală și infrastructura esențială, și consideră că acest lucru ar trebui să includă, de asemenea, eforturi de a asigura securitatea infrastructurii mondiale de internet, inclusiv a cablurilor submarine; subliniază importanța consolidării securității climatice și a dezvoltării durabile prin investiții în conectivitate; solicită o punere în aplicare rapidă a acestei strategii în regiunea indo-pacifică, inclusiv prin implementarea unor proiecte concrete și vizibile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște că Busola strategică a UE identifică regiunea indo-pacifică drept regiune de interes strategic major pentru UE, identificând, în același timp, un set concret de obiective care trebuie realizate în regiune și capabilitățile necesare pentru realizarea acestora, pe baza evaluării comune a amenințărilor; subliniază că, pentru a fi un actor credibil în domeniul securității în regiune, precum și la nivel internațional, UE trebuie să își intensifice în continuare eforturile comune de dezvoltare a capacităților, în special în domeniul maritim, concentrându-se în același timp pe proiectele de importanță strategică; recomandă continuarea cooperării UE-NATO pentru a răspunde provocărilor de securitate legate de regiunea indo-pacifică, după cum se subliniază în Busola strategică a UE; |
| --- | --- |

15.

Întărirea parteneriatelor cu organizații regionale și cu țări democratice din regiune

| 16. | reiterează că întărirea parteneriatelor existente cu actorii regionali și crearea unora noi constituie o caracteristică esențială a strategiei; subliniază că acțiunea unificată a UE și a aliaților săi tradiționali din regiune este esențială pentru atingerea stabilității; salută faptul că UE intenționează să își intensifice dialogurile cu partenerii în materie de securitate și apărare, inclusiv în ceea ce privește combaterea terorismului, securitatea cibernetică, neproliferarea și dezarmarea, întărirea capacităților, amenințările hibride, securitatea maritimă și combaterea ingerințelor și a dezinformării, îndeosebi prin schimbul de bune practici, prin îmbunătățirea comunicării strategice și colectarea de dovezi în vederea îmbunătățirii imputării și sancțiunilor colective, întărirea securității climatice și a răspunsului la crize și asigurarea unui răspuns multilateral eficace la criza provocată de pandemia de COVID-19 și la viitoarele crize sanitare globale, pe lângă dialogurile privind securitatea spațială și maritimă; salută, de asemenea, faptul că UE dislocă consilieri militari în delegațiile UE din regiune, așa cum a procedat în China și în Indonezia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază cooperarea de lungă durată dintre UE și ASEAN în materie de securitate și apărare și salută recenta transformare a relațiilor bilaterale într-un parteneriat strategic; își reiterează angajamentul ferm de a sprijini centralitatea ASEAN și arhitectura multilaterală favorabilă includerii; solicită UE să își întărească și să își extindă prezența în regiune prin aprofundarea cooperării cu ASEAN și cu membrii săi; invită UE și ASEAN să implice UE în reuniunea Plus a miniștrilor apărării ASEAN și în summitul Asiei de Est; subliniază rolul fundamental al diplomației parlamentare în întărirea democrației și promovarea drepturilor omului în regiune și, prin urmare, încurajează înființarea unei Adunări Parlamentare UE-ASEAN și schimburi parlamentare mai numeroase și regulate cu regiunea, inclusiv cu ocazia celui de al 45-lea summit aniversar de la Bruxelles din 2022; subliniază că UE ar trebui să analizeze posibilitatea de a se angaja în măsuri de consolidare a capacităților cu ASEAN în domenii precum prevenirea conflictelor civile, medierea, întărirea păcii și reconcilierea, inclusiv prin cooperarea cu alți parteneri regionali cu privire la astfel de măsuri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută călduros coordonarea strânsă cu Australia, Japonia, Republica Coreea și Noua Zeelandă ca răspuns la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și salută strânsa aliniere dintre UE și aceste patru țări în ceea ce privește sancționarea Rusiei și a Belarusului pentru acțiunile lor ilegale și inumane; salută dialogul consolidat dintre NATO și cei patru parteneri ai săi din regiunea indo-pacifică, și anume Australia, Japonia, Republica Coreea și Noua Zeelandă, în vederea abordării problemelor de securitate transversale și a încercărilor la nivel mondial și a consolidării conștientizării comune a situației cu privire la evoluțiile în materie de securitate în regiunile euro-atlantică și indo-pacifică, în special reuniunile ambasadorilor dintre Consiliul Atlanticului de Nord (CNA) al NATO și aceste patru țări Asia-Pacific, denumite în mod curent formatul „CNA + 4”; solicită UE să dezvolte un dialog similar cu cei patru parteneri din Asia-Pacific; subliniază că domeniile prioritare de cooperare cu partenerii ar trebui să se axeze pe întărirea capacităților, amenințările hibride, neproliferarea și răspunsul la situații de criză, apărarea cibernetică, pregătirea civilă și agenda ONU privind femeile, pacea și securitatea; invită NATO să utilizeze procesul său de reflecție 2030 pentru a întări cooperarea cu partenerii săi pentru a apăra valorile comune, a consolida democrația în regiune, a întări reziliența și a susține ordinea internațională bazată pe norme, asigurând, în același timp, o mai mare coerență între politicile privind China, cu respectarea deplină a autonomiei decizionale și de acțiune a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută proiectul „Consolidarea cooperării în materie de securitate în și cu Asia” și, pentru a sprijini punerea sa în aplicare, încurajează schimburile periodice și vizitele de studiu pentru ofițerii militari, pentru a facilita înțelegerea reciprocă și a promova o abordare strategică comună; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiterează importanța parteneriatului strategic bine stabilit dintre UE și Japonia și evidențiază parteneriatul nostru în domeniile securității, apărării și conectivității; remarcă faptul că Japonia este singurul partener din regiunea indo-pacifică menționat în mod specific în Busola strategică a UE; salută rezultatul celei de a 28-a reuniuni la nivel înalt UE-Japonia, care a avut loc la 12 mai 2022, în cadrul căreia liderii și-au reafirmat angajamentul de a consolida cooperarea pentru o regiune indo-pacifică liberă și deschisă, bazată pe valori comune și strategii complementare pentru regiune; constată că Japonia a acumulat în mod tradițional expertiză și cunoștințe privind cooperarea cu țările din regiunea indo-pacifică; face apel, prin urmare, la UE să intensifice colaborarea cu Japonia pentru a consolida în mod eficient cooperarea în materie de securitate maritimă în regiune, în special cu ASEAN; salută călduros participarea Japoniei la eforturile internaționale de combatere a pirateriei din Golful Aden, prin desfășurarea de exerciții comune cu operația EUNAVFOR Atalanta; le solicită ambilor parteneri să-și întărească cooperarea în domeniul securității maritime și să-și dezvolte în continuare cooperarea în cadrul PSAC în domenii precum informațiile, întărirea capacităților și securitatea cibernetică; salută angajamentul asumat de UE și Japonia de a intensifica consultările în domeniul dezarmării și neproliferării și de a promova în continuare, în contextul războiului din Ucraina, consolidarea Tratatului de neproliferare a armelor nucleare; solicită UE și Japoniei să extindă și mai mult consultările în domeniul amenințărilor hibride, inclusiv dialogurile privind combaterea dezinformării și a interferențelor comise de actorii statali și nestatali; salută călduros cooperarea strânsă și alinierea Japoniei cu UE și SUA în ceea ce privește reacția la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și impunerea de sancțiuni ca răspuns la această încălcare flagrantă a dreptului internațional; salută lansarea rapidă a cooperării și coordonării dintre UE și Japonia pentru a menține stabilitatea piețelor mondiale ale energiei și își exprimă aprecierea pentru solidaritatea manifestată de Japonia față de furnizarea către UE a unor surse accesibile de gaze naturale lichefiate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îi solicită UE să își întărească în continuare parteneriatul său strategic cu India; salută prin urmare angajamentele asumate de UE și de India în domeniul securității și apărării, precum și lansarea recentă a unui dialog privind securitatea maritimă; invită ambele părți să își întărească în continuare cooperarea operațională pe mare, inclusiv exercițiile navale și escalele portuare comune, precum și acțiunile de protejare și promovare a liniilor maritime de comunicare, de asemenea, ca parte a Parteneriatului UE-India în materie de conectivitate recent instituit; solicită, în plus, UE și India să amplifice coordonarea și schimburile reciproce pentru a întări gradul de conștientizare a domeniului maritim în regiunea indo-pacifică; salută vizita președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, în India la 24 și 25 aprilie; subliniază că acesta este un pas pozitiv în direcția consolidării viitoarelor parteneriate și a întăririi cooperării bilaterale în regiunea indo-pacifică; remarcă faptul că India este un partener esențial în construirea unui mediu de securitate maritimă; reiterează faptul că stabilizarea Asiei Centrale și de Sud ar trebui să fie un obiectiv principal al cooperării UE-India; regretă absența unei condamnări clare de către guvernul Indiei a războiului ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei și invită guvernul indian să își reexamineze poziția în lumina încălcărilor clar demonstrate ale dreptului internațional de către Rusia; invită India, ca democrația cu cea mai mare populație din lume, să nu rămână imobilă în timp ce Ucraina, una dintre cele mai mari democrații europene, este atacată în mod brutal și invită guvernul indian să ia poziție împotriva uciderii civililor nevinovați și a acțiunilor revizioniste și brutale întreprinse de Vladimir Putin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că relația dintre Uniunea Europeană și Australia are rădăcini istorice și legături umane profunde și se bazează pe valori și principii comune, cum ar fi pacea, securitatea și respectarea democrației, a drepturilor omului, a egalității între femei și bărbați și a statului de drept, inclusiv a dreptului internațional; salută evoluțiile pozitive din ultimul deceniu în ceea ce privește cooperarea UE-Australia în domeniul securității și apărării și implicarea Australiei în operațiunile UE de gestionare a crizelor; le solicită ambilor parteneri să-și întărească în continuare coordonarea și sinergiile în vederea promovării securității și stabilității în regiunea indo-pacifică, inclusiv în ceea ce privește libertatea de navigație, și să poarte discuții în vederea identificării domeniilor de interes comun pentru cooperarea viitoare în materie de securitate și apărare; constată, cu toate acestea, că încrederea reciprocă a fost afectată de lipsa de consultare și de informare cu privire la acordul AUKUS; își exprimă dorința de a avea o bună cooperare reciprocă în domeniul apărării în viitor; salută călduros cooperarea strânsă și alinierea Australiei cu UE și SUA în ceea ce privește reacția la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și impunerea de sancțiuni ca răspuns la această încălcare flagrantă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentul acord de securitate între China și Insulele Solomon, care ar putea avea implicații asupra securității din regiunea indo-pacifică; subliniază că posibila prezență a marinei chineze în Insulele Solomon ar putea duce la obstrucționarea accesului Australiei la căile maritime, în scopuri comerciale, dar și militare; subliniază că libertatea de navigație în apele indo-pacifice este esențială pentru pacea globală și regională, asigurând interesele strategice ale UE și ale partenerilor săi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută buna cooperare dintre UE și Republica Coreea, inclusiv în domeniul securității și apărării, și avertizează că activitățile nucleare ale Republicii Populare Democrate Coreene (RPDC) reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii și securității internaționale, precum și la adresa eforturilor mondiale de dezarmare și neproliferare; condamnă cu fermitate provocările intensificate ale RPDC de la începutul anului 2022, inclusiv lansarea, la 12 mai, a trei rachete balistice cu rază scurtă de acțiune din zona Sunan a Phenianului, precum și lansarea de către RPDC, la 25 mai, a trei rachete balistice după plecarea președintelui SUA, Joe Biden, din Republica Coreea; constată cu regret că acesta este cel de-al 17-lea test major al unor arme din acest an; subliniază rolul esențial jucat de Republica Coreea în sprijinirea eforturilor de eliminare completă, verificabilă și ireversibilă a programelor de rachete nucleare și balistice ale RPDC; invită VP/ÎR și statele membre să își folosească credibilitatea și cunoștințele specializate pentru a contribui în mod eficace la aceste eforturi, inclusiv prin sprijinirea unei soluții pașnice și diplomatice cu RPDC, în strânsă coordonare cu partenerii noștri internaționali; condamnă cu fermitate testele privind rachetele balistice și testele nucleare, precum și alte activități legate de proliferarea nucleară desfășurate de RPDC; îndeamnă RPDC să semneze și să ratifice rapid Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT) și să revină la conformitatea cu TNP și cu Acordul de garanții generalizate al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA), asigurând totodată intrarea în vigoare a protocolului adițional la acesta; subliniază că cooperarea dintre UE și Republica Coreea în domeniul securității cibernetice s-a dovedit a fi un instrument eficace în combaterea atacurilor cibernetice ce provin din RPDC și din alte țări din regiune; solicită atât UE, cât și Republicii Coreea să își intensifice în continuare eforturile comune de combatere a criminalității informatice și de construire a unei infrastructuri reziliente; invită UE și Republica Coreea să își aprofundeze cooperarea în materie de politică spațială și tehnologie; salută călduros cooperarea și alinierea strânse ale Republicii Coreea cu UE și SUA în ceea ce privește reacția la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și impunerea de sancțiuni ca răspuns la această încălcare flagrantă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că Taiwanul este un partener-cheie și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică și sprijină în mod ferm calea sa democratică; subliniază sprijinul și prietenia strânsă a UE cu Taiwanul și, de asemenea, având în vedere războiul Rusiei împotriva Ucrainei, respinge ferm orice încercare a propagandei chineze de a găsi asemănări între războiul Rusiei din Ucraina și situația generală în materie de securitate a Taiwanului, deoarece aceste situații diferă semnificativ, atât din punct de vedere istoric, cât și atunci când se analizează rolul Taiwanului în contextul regional și mondial; salută rolul pozitiv pe care îl joacă Taiwanul în promovarea păcii și a securității în regiunea indo-pacifică și în special în strâmtoarea Taiwan; subliniază necesitatea unei coordonări mai strânse cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a menține pacea și stabilitatea în strâmtoarea Taiwan; reiterează că relația dintre China și Taiwan ar trebui să se dezvolte în mod constructiv prin dialog, fără ca niciuna dintre părți să recurgă la tactici de constrângere sau de destabilizare; subliniază că se opune oricărei acțiuni unilaterale care ar putea submina statu quo-ul strâmtorii Taiwan și că orice modificare a relațiilor bilaterale nu trebuie să se efectueze împotriva voinței cetățenilor Taiwanului; solicită UE să consolideze parteneriatul existent cu Taiwanul pentru a promova valori comune precum democrația, drepturile omului, statul de drept și buna guvernare în regiunea indo-pacifică, să colaboreze pe teme precum liniile maritime securizate de comunicare și spațiul aerian deschis și sigur și să se angajeze în eforturi comune de combatere a schimbărilor climatice; sprijină o cooperare mai strânsă între agențiile, ONG-urile și grupurile de reflecție pertinente din Europa și Taiwan și își reiterează sprijinul pentru participarea Taiwanului ca membru observator în cadrul organizațiilor internaționale, inclusiv în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății; salută călduros cooperarea strânsă și alinierea Taiwanului cu UE și SUA în ceea ce privește reacția la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și impunerea de sancțiuni ca răspuns la această încălcare flagrantă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută rolul pozitiv pe care îl joacă Noua Zeelandă în ce privește pacea și securitatea regionale; salută accentul puternic pus de Acordul de parteneriat UE-Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea în ceea ce privește combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și combaterea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv în abordarea rezilienței economice reduse, care este un factor-cheie de risc în materie de securitate; salută contribuția Noii Zeelande la misiunile UE, cum ar fi operațiunea EUNAVFOR Atalanta; salută decizia luată recent de Comitetul mixt de a studia noi posibilități de întărire a cooperării în regiunea indo-pacifică, în special în domeniul securității maritime, și a intensifica schimburile în ceea ce privește combaterea terorismului, a extremismului violent și a conținutului terorist online, precum și ingerințele și dezinformarea străine; așteaptă cu interes să colaboreze pentru a susține dreptul internațional în regiune; salută călduros cooperarea strânsă și alinierea Noii Zeelande cu UE și SUA în ceea ce privește reacția la războiul Rusiei împotriva Ucrainei și impunerea de sancțiuni ca răspuns la această încălcare flagrantă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită UE să își intensifice cooperarea cu statele din Pacific, atât prin intermediul Forumului insulelor din Pacific, cât și prin noul acord dintre UE și OACPS; sugerează ca noua Adunare parlamentară paritară UE-OACPS și îndeosebi Adunarea parlamentară regională UE-Pacific să fie implicate în strategia indo-pacifică a UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază contribuția importantă, și posibila sa întărire, a partenerilor din regiunea indo-pacifică la misiunile și operațiunile PSAC ale UE prin acorduri-cadru de participare cu Australia, Noua Zeelandă, Republica Coreea și Vietnam și solicită încheierea unor noi acorduri-cadru de participare cu țările partenere; sprijină eforturile partenerilor din regiunea indo-pacifică de a își dezvolta propria capacitate de menținere a păcii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită UE să invite parteneri din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune să participe la anumite proiecte de cooperare structurată permanentă, cu condiția ca participarea țărilor terțe să fie excepțională și să fie decisă de la caz la caz, pe baza unui ansamblu convenit de condiții politice, materiale și juridice; subliniază că o astfel de cooperare ar putea fi în interesul strategic al UE, printre altele în ceea ce privește furnizarea de cunoștințe tehnice specializate sau de capacități suplimentare și ar putea ameliora interoperabilitatea și coerența, în special în cazul partenerilor strategici precum democrațiile indo-pacifice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută comunicatul miniștrilor de externe ai G7, din 14 mai 2022, ce subliniază importanța menținerii unei regiuni indo-pacifice libere și deschise, care să fie incluzivă și guvernată de valorile libertăților fundamentale, de statul de drept, de principiile democratice, de integritatea teritorială și de soluționarea pașnică și incluzivă a disputelor; sprijină ferm angajamentul asumat de țările din G7, de a acționa pentru realizarea acestui obiectiv, protejând și promovând ordinea internațională bazată pe reguli, îmbunătățind conectivitatea regională și consolidând reziliența națională; |
| --- | --- |

30.

Libertatea bunurilor comune mondiale: baza fundamentală a relațiilor dintre UE și țările din regiunea indo-pacifică

Dimensiunea securității maritime

| 31. | subliniază că securitatea maritimă și libertatea de navigație, care trebuie asigurate în conformitate cu dreptul internațional și, în special, UNCLOS, se numără printre principalele încercări existente în regiunea indo-pacifică; solicită UE o acțiune externă mai intensă, îndeosebi eforturi diplomatice, pentru a consolida statul de drept offshore și, de asemenea, să își întărească cooperarea maritimă cu țările din regiunea indo-pacifică; invită toate statele care nu au făcut acest lucru să ratifice rapid UNCLOS; ar saluta, de asemenea, instituirea unor cadre sistematice și coordonate, inclusiv a unor exerciții comune, a unor escale portuare și a unor eforturi de combatere a pirateriei care să promoveze diplomația navală și să contribuie la securitatea maritimă regională; |
| --- | --- |

31.

| 32. | le solicită UE și statelor sale membre să își amplifice propriile capacități maritime în regiune într-un mod coordonat și autonom, inclusiv prin studierea modalităților vizând asigurarea unei prezențe navale europene permanente și credibile în Oceanul Indian; subliniază necesitatea de a crește capacitatea UE în calitate de garant eficient al securității maritime și subliniază necesitatea de a discuta și de a decide cu privire la o selecție a celor mai pertinente și stringente încercări care pot fi abordate în mod realist cu ajutorul UE, în strânsă cooperare cu partenerii din regiune, incluzând protecția navelor și echipajelor acestora; subliniază faptul că Franța este singurul stat membru cu o prezență militară permanentă în Oceanul Indian; salută faptul că Țările de Jos și Germania au trimis fregate în regiune; subliniază că ar putea fi întreprinse mai multe misiuni navale, inclusiv misiuni la nivelul UE, care vor fi necesare în viitor, integrate într-o abordare coordonată și cuprinzătoare a securității regionale; salută exercițiile navale comune pe care le-a întreprins EUNAFOR Atalanta până în prezent împreună cu Japonia, Republica Coreea, India, Vietnam și Djibouti și încurajează amplificarea unor astfel de exerciții comune; subliniază că EUNAVFOR Atalanta are un rol important de jucat în diplomația navală; salută contribuția sa importantă la securitatea regională în Oceanul Indian, în special prin protejarea cu succes a navelor Programului alimentar mondial și prin reducerea pirateriei, și salută sinergiile create cu EUCAP Somalia și EUTM Somalia; salută, de asemenea, cooperarea cu Noua Zeelandă și cu US Navy, precum și activitatea desfășurată în comun cu operațiunea Ocean Shield a NATO și cu operația AGENOR, componenta militară a inițiativei europene de sensibilizare cu privire la situația maritimă în Strâmtoarea Hormuz (EMASOH); invită statele membre costiere să își întărească capacitățile navale militare în vederea consolidării prezenței și vizibilității UE în sectorul maritim mondial și solicită UE să extindă domeniul geografic de aplicare al EUNAVFOR Atalanta mai departe în Oceanul Indian; invită statele membre care și-au mărit deja prezența navală în regiunea indo-pacifică să își coordoneze abordarea în cadrul forurilor UE; salută, în acest sens, recenta decizie luată de Consiliul Afaceri Externe de a lansa punerea în aplicare a conceptului prezențelor maritime coordonate în nord-vestul Oceanului Indian prin instituirea unei zone maritime de interes care să acopere zona maritimă din strâmtoarea Hormuz până la tropicul sudic și dinspre nordul mării Roșii către centrul Oceanului Indian, pe baza activelor individuale ale statelor membre; solicită realizarea de sinergii puternice cu EUNAVFOR Atalanta; salută lansarea rapidă a EUTM Mozambic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că o securitate maritimă eficace necesită o viziune mai amplă asupra stabilității maritime, luând în considerare problemele de pe uscat legate de corupție, statul de drept, cauzele profunde ale pescuitului ilegal, al drogurilor ilegale, al traficului de arme și de persoane și al pirateriei, precum și impactul asupra mediului al activităților maritime comerciale și industriale, inclusiv extracția combustibililor fosili; invită UE să abordeze aceste probleme în paralel cu măsuri de securitate maritimă mai tradiționale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută activitățile navale comune și le solicită UE și partenerilor din regiunea indo-pacifică să întărească în continuare cadrele existente de cooperare maritimă; invită UE să evalueze împreună cu partenerii săi necesitatea stabilirii unui sistem de monitorizare a încălcărilor dreptului maritim internațional în regiunea indo-pacifică; subliniază valoarea adăugată pentru UE a implicării sale în forumuri de cooperare regională, cum ar fi Dialogul la nivel înalt UE-ASEAN privind cooperarea în materie de securitate maritimă, Reuniunea Asia-Europa și Forumul regional al ASEAN; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită UE să își completeze prezența maritimă cu programe mai robuste de întărire a capacităților maritime pentru partenerii care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv prin continuarea punerii în aplicare a proiectelor CRIMARIO I și II ca parte a programului UE privind rutele maritime critice și prin extinderea cooperării în ceea ce privește creșterea sensibilizării cu privire la domeniul maritim și a schimburilor de informații; invită UE să evalueze oportunitatea extinderii domeniului geografic de aplicare al CRIMARIO la Pacificul de Sud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază faptul că gestionarea pescuitului este un aspect relevant al mediului maritim; îndeamnă UE să promoveze în continuare guvernarea oceanelor în regiune și gestionarea sustenabilă a resurselor marine, prin punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și prin participarea sa la gestionarea pescuitului regional; solicită UE să își întărească cooperarea cu partenerii internaționali care împărtășesc aceeași viziune pentru a combate pescuitul excesiv, supracapacitatea și pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat în regiunea indo-pacifică și să includă în mod sistematic gestionarea pescuitului pe ordinea de zi a dialogurilor privind securitatea maritimă cu partenerii săi din regiunea indo-pacifică; îndeamnă Uniunea să promoveze în continuare îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale pescarilor din regiunea indo-pacifică, în conformitate cu reglementările și convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM); invită, de asemenea, Comisia să acorde o atenție specială aspectelor legate de securitate și apărare în următoarea actualizare a comunicării sale privind administrarea internațională a oceanelor, prevăzută pentru 2022; |
| --- | --- |

36.

Tehnologia, spațiul cibernetic, dimensiunea aviatică și cea spațială

| 37. | subliniază importanța informațiilor și a securității cibernetice ca parte a infrastructurii critice a economiei mondiale și pentru protejarea democrațiilor împotriva dezinformării și a atacurilor răuvoitoare; salută eforturile UE de a consolida în continuare cooperarea privind criminalitatea informatică și consolidarea capacității de reziliență cibernetică pentru partenerii din regiune; invită UE și partenerii din regiunea indo-pacifică să intensifice cooperarea în lupta împotriva amenințărilor hibride, inclusiv campaniile de dezinformare; subliniază necesitatea ca UE să se coordoneze cu partenerii din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește imputarea colectivă și mecanismele care vizează schimbul de dovezi și de informații care ar servi drept bază pentru impunerea de sancțiuni cibernetice; invită UE și NATO să își alinieze strategiile respective menite să ofere răspunsuri adecvate la atacurile cibernetice care provin din regiune; invită Consiliul și Comisia să abordeze încercarea reprezentată de dezinformare într-un mod similar cu dezinformarea care provine din flancul estic al UE; propune crearea unui centru independent de comunicare strategică al UE pentru regiunea indo-pacifică, cu personal și resurse specifice integrate într-o delegație a UE din regiune; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută cooperarea lansată între UE și o serie de parteneri indo-pacifici în domeniul securității cibernetice și al apărării; solicită UE să accelereze crearea unei rețele a UE de diplomație cibernetică, care să vizeze promovarea normelor și a cadrelor juridice în materie de securitate cibernetică în regiune; le solicită UE și țărilor din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune să promoveze un spațiu cibernetic bazat pe norme, liber, deschis și sigur și să întărească reglementarea internațională a sferei cibernetice, printre altele prin Convenția de la Budapesta, precum și să promoveze inițiative în cadrul ONU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă UE să dezvolte parteneriate regionale și globale cu producătorii regionali democratici de tehnologii critice, cu ambiția de a acționa în direcția unei alianțe globale a democrațiilor tehnologice pentru instituirea unor norme și standarde echitabile, deschise și bazate pe norme privind o utilizare etică, bazată pe reguli și centrată pe om a tehnologiilor care să respecte viața privată a utilizatorilor individuali, în special în ceea ce privește inteligența artificială și guvernarea internetului; solicită o cooperare și o coordonare strânse între UE și țările din regiunea indo-pacifică în ceea ce privește răspunsul la posibilele presiuni asupra lanțurilor de aprovizionare globale și atenuarea acestora ca urmare a sancțiunilor internaționale împotriva întreprinderilor și sectoarelor economice din Rusia; solicită o cooperare consolidată cu partenerii democratici din regiunea indo-pacifică în ceea ce privește elaborarea de norme globale privind utilizarea în scopuri militare a inteligenței artificiale și interzicerea la nivel mondial a sistemelor de arme complet autonome; solicită o abordare strategică coordonată la nivel european a regiunii, în scopul de a securiza aprovizionarea cu tehnologii și materiale esențiale și de a întări capacitatea partenerilor democratici de a le produce; pledează pentru cerințe stricte, atât politice, cât și tehnice, privind achiziționarea unor astfel de tehnologii de la state nedemocratice din regiune, cum ar fi China; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită un acces egal și neîngrădit la spațiul aerian, pe baza respectării depline a dreptului internațional; sprijină angajamentul față de circulația deschisă și liberă prin inițiative precum Acordul global UE-ASEAN privind transportul aerian; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța din ce în ce mai mare a dimensiunii spațiale a cooperării și securității internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la o dezvoltare și proliferare sporită a armelor spațiale, care crește pericolul unei curse a înarmării; subliniază necesitatea de a întări cooperarea și dialogul regional și mondial în domeniul afacerilor spațiale, inclusiv prin intermediul Biroului ONU pentru afaceri spațiale, ca mijloc de dezamorsare a tensiunilor și de prevenire a transformării spațiului în armă; solicită UE să se bazeze pe cooperarea de succes în domeniul politicii și tehnologiei spațiale cu Republica Coreea și Japonia și să lanseze cooperarea în domeniul competențelor și tehnologiei spațiale cu alți parteneri regionali; |
| --- | --- |

41.

Încercări netradiționale în materie de securitate

| 42. | subliniază că lupta împotriva extremismului violent și a propagandei este de interes comun pentru UE și pentru țările indo-pacifice, precum și pentru comunitatea internațională; invită UE să instituie proiectul Prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent, inclusiv acțiuni menite să întărească reziliența la extremismul violent, cum ar fi o platformă unificată de combatere a extremismului în regiunea indo-pacifică; invită UE și partenerii din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune să întărească cooperarea dintre serviciile de informații privind combaterea terorismului, inclusiv prin intensificarea schimburilor academice; subliniază necesitatea de a promova în continuare cooperarea dintre Europol și Aseanapol, precum și dintre Europol și agențiile naționale de aplicare a legii pentru a înlesni schimbul de bune practici și de cunoștințe specializate în domenii-cheie de interes, cum ar fi combaterea terorismului, combaterea criminalității transnaționale, a traficului de persoane și de arme ilegale și a introducerii ilegale de migranți; reamintește că traficul de persoane rămâne o provocare în regiunea indo-pacifică; solicită UE să sprijine partenerii regionali în punerea în aplicare a Protocolului ONU privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane și a inițiativelor regionale, cum ar fi Convenția ASEAN împotriva traficului de persoane, în special a traficului de femei și copii; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită o colaborare mai strânsă cu țările din regiunea indo-pacifică în confruntarea cu încercările în materie de securitate din Afganistan după preluarea puterii de către talibani, inclusiv terorismul și traficul de droguri și de persoane, abordând, în același timp, criza umanitară și amenințările la adresa securității umane; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că riscul proliferării armelor nucleare și acumularea și desfășurarea rapidă a unor noi capacități nucleare avansate din punct de vedere tehnologic și a tehnologiilor pentru rachete în regiunea indo-pacifică rămân preocupări majore în materie de securitate la nivel regional și mondial; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la erodarea continuă a arhitecturii de dezarmare și de control al armelor; îndeamnă UE și țările partenere care împărtășesc aceeași viziune să-și întărească cooperarea privind securitatea nucleară și neproliferarea armelor nucleare, chimice și biologice și să sprijine punerea în aplicare și universalizarea Tratatului privind comerțul cu arme în regiunea indo-pacifică; invită UE să se coordoneze cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune pentru a se angaja într-o diplomație intensă cu China, ținând seama de modernizarea în curs a arsenalului său nuclear, inclusiv a rachetelor nucleare hipersonice, pentru a ajunge la un nou regim universal de control al armelor și la o arhitectură eficace de dezarmare și neproliferare, în special în ceea ce privește un posibil succesor al Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune și al noului Tratat privind reducerea armelor strategice, care expiră în 2026, pentru a proteja interesele de securitate ale UE și interesele internaționale în materie de securitate; solicită menținerea și susținerea tratatelor și instrumentelor internaționale existente în materie de dezarmare și neproliferare; invită statele din afara cadrului Tratatului de neproliferare a armelor nucleare care dețin arme nucleare să se abțină de la proliferarea oricărei tehnologii nucleare legate de domeniul militar și să devină parte la tratat; salută inițiativa privind centrele de excelență ale UE pentru atenuarea riscurilor chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN), finanțată în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, și invită Serviciul European de Acțiune Externă să consolideze în continuare formarea și întărirea capacităților partenerilor noștri din regiunea indo-pacifică; sprijină Tratatul privind zona fără arme nucleare din Asia de Sud-Est (SEANWFZ), ca regiune fără arme nucleare și alte arme de distrugere în masă și, în special, obiectivul de a promova dezarmarea nucleară; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că regiunea indo-pacifică este foarte expusă schimbărilor climatice, lucru care implică riscuri grave de securitate; îi încurajează pe partenerii UE din regiunea indo-pacifică să își intensifice acțiunile de combatere a schimbărilor climatice în conformitate cu obiectivele stabilite în Acordul de la Paris și încurajează UE să îi sprijine pe acești parteneri în ceea ce privește reducerea emisiilor și punerea în aplicare a măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice, precum și să își sporească capacitățile de evaluare, anticipare și gestionare a riscurilor la adresa securității climatice; solicită UE să plaseze riscurile în materie de securitate legate de climă ca prioritate pe agenda cooperării UE-regiunea indo-pacifică și să pună pe deplin în aplicare foaia de parcurs a UE privind apărarea și clima în angajamentul său în regiune; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută planul UE de a-și întări angajamentul în regiunea indo-pacifică în ceea ce privește asistența umanitară și desfășurarea capabilităților de ajutor în caz de dezastre; invită UE și partenerii săi din regiunea indo-pacifică să acorde prioritate prevenirii și rezilienței în caz de dezastre și să accelereze punerea în aplicare a Cadrului de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | îi încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  JO C 117, 11.3.2022, p. 40.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0504.

(4)  JO C 184, 5.5.2022, p. 170.

(5)  JO C 404, 6.10.2021, p. 240.

(6)  JO C 456, 10.11.2021, p. 117.

(7)  JO C 390, 18.11.2019, p. 172.

(8)  JO C 346, 27.9.2018, p. 44.

(9)  JO C 506, 15.12.2021, p. 109.

(10)  JO C 388, 13.11.2020, p. 341.

(11)  JO C 132, 24.3.2022, p. 102.

(12)  JO L 435, 23.12.2020, p. 74.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/48

---

P9_TA(2022)0225

Insulele UE și politica de coeziune

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la insule și politica de coeziune: situația actuală și provocările viitoare (2021/2079(INI))

(2022/C 493/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 174, 175 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 174, 175 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (2),

| — | având în vedere declarația finală a celei de a 40-a Adunări generale anuale a Comisiei pentru insule a Conferinței regiunilor periferice maritime din Europa (CRPM) din 15 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a celei de a 40-a Adunări generale anuale a Comisiei pentru insule a Conferinței regiunilor periferice maritime din Europa (CRPM) din 15 aprilie 2021,

| — | având în vedere cel de-al 7-lea Program de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele stabilite în el, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 7-lea Program de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele stabilite în el,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2020 privind strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2020 privind strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030,

| — | având în vedere studiul comandat de Comisia pentru dezvoltare regională, intitulat „Insulele Uniunii Europene: Situația actuală și provocări viitoare”, publicat în martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Comisia pentru dezvoltare regională, intitulat „Insulele Uniunii Europene: Situația actuală și provocări viitoare”, publicat în martie 2021,

| — | având în vedere studiul realizat pentru Comisia pentru dezvoltare regională intitulat „Politica de coeziune și schimbările climatice”, publicat în martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat pentru Comisia pentru dezvoltare regională intitulat „Politica de coeziune și schimbările climatice”, publicat în martie 2021,

| — | având în vedere instrumentul de redresare NextGenerationEU, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentul de redresare NextGenerationEU,

| — | având în vedere declarația finală a celei de-a XXVI-a Conferințe a președinților regiunilor ultraperiferice, semnată la Ponta Delgada la 18 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a celei de-a XXVI-a Conferințe a președinților regiunilor ultraperiferice, semnată la Ponta Delgada la 18 noiembrie 2021,

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 10 decembrie 2020 referitor la Raportul Comisiei Europene privind implementarea parteneriatului strategic reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 10 decembrie 2020 referitor la Raportul Comisiei Europene privind implementarea parteneriatului strategic reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere acordul Consiliului din 7 decembrie 2021 referitor la o abordarea generală față de actualizarea normelor UE privind cotele taxei pe valoarea adăugată (TVA), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul Consiliului din 7 decembrie 2021 referitor la o abordarea generală față de actualizarea normelor UE privind cotele taxei pe valoarea adăugată (TVA),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană: al 7-lea raport al Comisiei Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană: al 7-lea raport al Comisiei Europene (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2021 intitulată „Consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2021 intitulată „Consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE” (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (9),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 despre exploatarea sustenabilă a resurselor naturale în insulele din Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 despre exploatarea sustenabilă a resurselor naturale în insulele din Marea Mediterană,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0144/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0144/2022),

| A. | întrucât regiunile insulare din UE au o populație estimată la peste 20 000 000 de locuitori (4,6 % din populația totală a Uniunii); întrucât populația insulară europeană este repartizată pe aproape 2 400 de insule aparținând a 13 state membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât regiunile insulare din UE au o populație estimată la peste 20 000 000 de locuitori (4,6 % din populația totală a Uniunii); întrucât populația insulară europeană este repartizată pe aproape 2 400 de insule aparținând a 13 state membre;

| B. | întrucât insulele europene care au de furcă cu un număr mare de probleme structurale sunt deja în mare parte încadrate în categoriile NUTS 2 sau NUTS 3 în Nomenclatorul Unităților Teritoriale de Statistică; |
| --- | --- |

B.

întrucât insulele europene care au de furcă cu un număr mare de probleme structurale sunt deja în mare parte încadrate în categoriile NUTS 2 sau NUTS 3 în Nomenclatorul Unităților Teritoriale de Statistică;

| C. | întrucât de multe ori insulele suferă de handicapuri naturale multiple și permanente, printre care suprafața redusă, în general densitate mică a populației, probleme demografice, precum presiunea demografică sezonieră, piețe mici, dublă insularitate (insulă și arhipelag), condiții topografice vitrege foarte asemănătoare cu regiunile montane, dependența de transporturile maritime și aeriene sau dependența de o varietate restrânsă de produse; |
| --- | --- |

C.

întrucât de multe ori insulele suferă de handicapuri naturale multiple și permanente, printre care suprafața redusă, în general densitate mică a populației, probleme demografice, precum presiunea demografică sezonieră, piețe mici, dublă insularitate (insulă și arhipelag), condiții topografice vitrege foarte asemănătoare cu regiunile montane, dependența de transporturile maritime și aeriene sau dependența de o varietate restrânsă de produse;

| D. | întrucât schimbările demografice nu au un impact uniform asupra tuturor țărilor și regiunilor, ci au un impact mai mare asupra regiunilor deja rămase în urmă, agravând inegalitățile teritoriale și sociale existente; întrucât regiunile rurale, periferice și ultraperiferice, inclusiv insulele, sunt cel mai afectate de depopulare, cei care părăsesc cel mai des aceste regiuni fiind tinerii și femeile, mărind astfel ponderea bătrânilor în rândul locuitorilor, fapt ce ar putea crește riscul de izolare socială; |
| --- | --- |

D.

întrucât schimbările demografice nu au un impact uniform asupra tuturor țărilor și regiunilor, ci au un impact mai mare asupra regiunilor deja rămase în urmă, agravând inegalitățile teritoriale și sociale existente; întrucât regiunile rurale, periferice și ultraperiferice, inclusiv insulele, sunt cel mai afectate de depopulare, cei care părăsesc cel mai des aceste regiuni fiind tinerii și femeile, mărind astfel ponderea bătrânilor în rândul locuitorilor, fapt ce ar putea crește riscul de izolare socială;

| E. | întrucât caracteristicile specifice ale insulelor sunt recunoscute de articolul 174 din TFUE și întrucât acest articol, în special partea referitoare la teritoriile insulare ale UE, tot nu a fost transpus în practică; întrucât aceste caracteristici ar trebui luate în considerare în politicile UE, elaborând în special o strategie special dedicată, un plan de acțiune european și o agendă politică pentru insule, cu priorități de acțiune clar definite; |
| --- | --- |

E.

întrucât caracteristicile specifice ale insulelor sunt recunoscute de articolul 174 din TFUE și întrucât acest articol, în special partea referitoare la teritoriile insulare ale UE, tot nu a fost transpus în practică; întrucât aceste caracteristici ar trebui luate în considerare în politicile UE, elaborând în special o strategie special dedicată, un plan de acțiune european și o agendă politică pentru insule, cu priorități de acțiune clar definite;

| F. | întrucât toate regiunile insulare sunt prin comparație mai puțin dezvoltate decât regiunile continentale din statul membru din care fac parte, având un PIB pe cap de locuitor mai mic decât acestea; |
| --- | --- |

F.

întrucât toate regiunile insulare sunt prin comparație mai puțin dezvoltate decât regiunile continentale din statul membru din care fac parte, având un PIB pe cap de locuitor mai mic decât acestea;

| G. | întrucât trei state membre ale UE sunt insule; |
| --- | --- |

G.

întrucât trei state membre ale UE sunt insule;

| H. | întrucât deconectarea fizică a insulelor și depărtarea lor de continent creează și alte constrângeri, inclusiv pentru piața muncii, legăturile de transport sustenabile și mobilitate, importul de materii prime și de produse de consum, accesul produselor insulare pe piețele externe învecinate, educație, sănătate, activitate economică, acces la apă potabilă și salubritate, aprovizionare cu energie și instalații de gestionare a deșeurilor; întrucât această deconectare geografică face ca tranziția verde a acestor teritorii spre o economie neutră climatic să fie mult mai anevoioasă; |
| --- | --- |

H.

întrucât deconectarea fizică a insulelor și depărtarea lor de continent creează și alte constrângeri, inclusiv pentru piața muncii, legăturile de transport sustenabile și mobilitate, importul de materii prime și de produse de consum, accesul produselor insulare pe piețele externe învecinate, educație, sănătate, activitate economică, acces la apă potabilă și salubritate, aprovizionare cu energie și instalații de gestionare a deșeurilor; întrucât această deconectare geografică face ca tranziția verde a acestor teritorii spre o economie neutră climatic să fie mult mai anevoioasă;

| I. | întrucât accesul egal la măsuri de calificare, perfecționare și recalificare de calitate și inclusive, și totodată informații despre resursele de competențe, consiliere, educație și formare profesională pentru toți oamenii, inclusiv pentru cei care trăiesc în zone rurale sau izolate și insule, este esențial pentru o competitivitate sustenabilă, dreptate socială și reziliență; |
| --- | --- |

I.

întrucât accesul egal la măsuri de calificare, perfecționare și recalificare de calitate și inclusive, și totodată informații despre resursele de competențe, consiliere, educație și formare profesională pentru toți oamenii, inclusiv pentru cei care trăiesc în zone rurale sau izolate și insule, este esențial pentru o competitivitate sustenabilă, dreptate socială și reziliență;

| J. | întrucât, în conformitate cu articolul 349 din TFUE, pentru regiunile ultraperiferice, care în marea lor majoritate sunt insule, UE trebuie să adopte măsuri specifice menite să stabilească condițiile de aplicare a politicilor comune ale UE în regiunile respective, mai cu seamă în domenii precum politicile vamale și comerciale, politica fiscală, zonele libere, agricultura și pescuitul, condițiile de aprovizionare cu materii prime și bunuri de consum esențiale, ajutoarele de stat și condițiile de acces la fondurile structurale și la programele orizontale ale Uniunii; întrucât măsurile specifice din toate aceste domenii contribuie la întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu articolul 349 din TFUE, pentru regiunile ultraperiferice, care în marea lor majoritate sunt insule, UE trebuie să adopte măsuri specifice menite să stabilească condițiile de aplicare a politicilor comune ale UE în regiunile respective, mai cu seamă în domenii precum politicile vamale și comerciale, politica fiscală, zonele libere, agricultura și pescuitul, condițiile de aprovizionare cu materii prime și bunuri de consum esențiale, ajutoarele de stat și condițiile de acces la fondurile structurale și la programele orizontale ale Uniunii; întrucât măsurile specifice din toate aceste domenii contribuie la întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE;

| K. | întrucât de multe ori, în timpul pandemiei de COVID-19, lucrătorii sezonieri și detașați nu au dispus de asistență medicală de bază, de cazare decentă, de echipamente individuale de protecție și nici de informații pertinente; întrucât de multe ori ei nu au avut acces corespunzător sau nu au avut deloc acces la sistemele de protecție socială din statele membre gazdă, de pildă la indemnizații pentru concedii medicale și șomaj de scurtă durată; întrucât mobilitatea lucrătorilor depinde enorm de mijloacele de transport disponibile, iar lucrătorii din insule și din regiunile ultraperiferice ale Uniunii au fost deosebit de afectați; |
| --- | --- |

K.

întrucât de multe ori, în timpul pandemiei de COVID-19, lucrătorii sezonieri și detașați nu au dispus de asistență medicală de bază, de cazare decentă, de echipamente individuale de protecție și nici de informații pertinente; întrucât de multe ori ei nu au avut acces corespunzător sau nu au avut deloc acces la sistemele de protecție socială din statele membre gazdă, de pildă la indemnizații pentru concedii medicale și șomaj de scurtă durată; întrucât mobilitatea lucrătorilor depinde enorm de mijloacele de transport disponibile, iar lucrătorii din insule și din regiunile ultraperiferice ale Uniunii au fost deosebit de afectați;

| L. | întrucât consecințele sociale, economice, de mediu și culturale pe termen lung ale crizei COVID-19 asupra teritoriilor insulare ale Uniunii stârnesc foarte multă îngrijorare, iar relansarea europeană nu trebuie să neglijeze insulele, nici să genereze noi disparități regionale; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că economiile insulare sunt foarte vulnerabile la astfel de evenimente; |
| --- | --- |

L.

întrucât consecințele sociale, economice, de mediu și culturale pe termen lung ale crizei COVID-19 asupra teritoriilor insulare ale Uniunii stârnesc foarte multă îngrijorare, iar relansarea europeană nu trebuie să neglijeze insulele, nici să genereze noi disparități regionale; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că economiile insulare sunt foarte vulnerabile la astfel de evenimente;

| M. | întrucât ratele șomajului din insule, deseori ridicate și care tind să fie mai ridicate decât pe continent, au fost exacerbate grav de criza provocată de pandemia de COVID-19, afectându-i mai ales pe tineri; |
| --- | --- |

M.

întrucât ratele șomajului din insule, deseori ridicate și care tind să fie mai ridicate decât pe continent, au fost exacerbate grav de criza provocată de pandemia de COVID-19, afectându-i mai ales pe tineri;

| N. | întrucât insulele și regiunile ultraperiferice se află în prima linie a schimbărilor climatice, fiind afectate de creșterea nivelului mării și de eroziunea costieră și de încălzirea și acidificarea mărilor și oceanelor, dar și de amplificarea frecvenței și violenței dezastrelor naturale, precum cicloanele, erupțiile vulcanice, incendiile forestiere și furtunile, inundațiile, seceta și problemele cu deșertificarea, care pot avea efecte negative asupra agriculturii și aprovizionării cu alimente și pot provoca multiple forme de daune economice, sociale și de mediu; întrucât ele pot fi excelente bancuri de testare pentru o serie de procese de tranziție ecologică și multe aspiră la autonomia energetică cu ajutorul energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

N.

întrucât insulele și regiunile ultraperiferice se află în prima linie a schimbărilor climatice, fiind afectate de creșterea nivelului mării și de eroziunea costieră și de încălzirea și acidificarea mărilor și oceanelor, dar și de amplificarea frecvenței și violenței dezastrelor naturale, precum cicloanele, erupțiile vulcanice, incendiile forestiere și furtunile, inundațiile, seceta și problemele cu deșertificarea, care pot avea efecte negative asupra agriculturii și aprovizionării cu alimente și pot provoca multiple forme de daune economice, sociale și de mediu; întrucât ele pot fi excelente bancuri de testare pentru o serie de procese de tranziție ecologică și multe aspiră la autonomia energetică cu ajutorul energiilor regenerabile;

| O. | întrucât insulele dispun de numeroase atuuri care trebuie puse mai bine în valoare; |
| --- | --- |

O.

întrucât insulele dispun de numeroase atuuri care trebuie puse mai bine în valoare;

| P. | întrucât bogăția de specii și ecosisteme de pe insule este excepțională; întrucât ecosistemele insulare sunt grav amenințate de impactul schimbărilor climatice și ar trebui ocrotite; |
| --- | --- |

P.

întrucât bogăția de specii și ecosisteme de pe insule este excepțională; întrucât ecosistemele insulare sunt grav amenințate de impactul schimbărilor climatice și ar trebui ocrotite;

| Q. | întrucât, pe multe insule, zonele interioare sunt în urmă față de regiunile de coastă ca dezvoltare economică și accesibilitate a serviciilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, pe multe insule, zonele interioare sunt în urmă față de regiunile de coastă ca dezvoltare economică și accesibilitate a serviciilor;

| R. | întrucât exploatațiile agricole de pe insule, majoritatea lor ferme mici, sunt vitregite de izolarea geografică, de situația insulară și condițiile de mediu, de dependența de energia de pe continent, de diversitatea limitată a producției datorată condițiilor locale și climatice, de o mare dependență de piețele locale, de criza climatică, de degradarea mediului, de pierderea biodiversității și de starea proastă a infrastructurilor de bază ca, de exemplu, drumuri, aprovizionare cu apă potabilă, gestionarea deșeurilor infrastructură digitală și medicală; întrucât aceste vicisitudini structurale sunt deseori agravate de lipsa unor servicii de interes general complet dezvoltate; |
| --- | --- |

R.

întrucât exploatațiile agricole de pe insule, majoritatea lor ferme mici, sunt vitregite de izolarea geografică, de situația insulară și condițiile de mediu, de dependența de energia de pe continent, de diversitatea limitată a producției datorată condițiilor locale și climatice, de o mare dependență de piețele locale, de criza climatică, de degradarea mediului, de pierderea biodiversității și de starea proastă a infrastructurilor de bază ca, de exemplu, drumuri, aprovizionare cu apă potabilă, gestionarea deșeurilor infrastructură digitală și medicală; întrucât aceste vicisitudini structurale sunt deseori agravate de lipsa unor servicii de interes general complet dezvoltate;

| S. | întrucât insulele, în special regiunile ultraperiferice, sunt foarte vulnerabile în fața crizelor socioeconomice și a dezastrelor naturale, precum fenomenele meteorologice extreme și activitatea vulcanică; întrucât din cauza izolării lor geografice și a problemelor cu accesul la bunuri de bază de pe continent, cum ar fi combustibilul sau apa, insulele sunt afectate mai grav de fenomene precum pandemia de COVID-19, care le creează mari necazuri fermierilor; întrucât teritoriile insulare din UE reprezintă 80 % din biodiversitatea Europei, adăpostind multe dintre speciile sale endemice și pot chiar acționa ca refugiu pentru speciile pe cale de dispariție, constituind, în același timp, zone vitale de iernat, puncte de escală sau de concentrare pentru păsările, mamiferele și nevertebratele migratoare, pe lângă faptul că sunt pline de peisaje și habitate care constituie adevărate comori și necesită o protecție specială; |
| --- | --- |

S.

întrucât insulele, în special regiunile ultraperiferice, sunt foarte vulnerabile în fața crizelor socioeconomice și a dezastrelor naturale, precum fenomenele meteorologice extreme și activitatea vulcanică; întrucât din cauza izolării lor geografice și a problemelor cu accesul la bunuri de bază de pe continent, cum ar fi combustibilul sau apa, insulele sunt afectate mai grav de fenomene precum pandemia de COVID-19, care le creează mari necazuri fermierilor; întrucât teritoriile insulare din UE reprezintă 80 % din biodiversitatea Europei, adăpostind multe dintre speciile sale endemice și pot chiar acționa ca refugiu pentru speciile pe cale de dispariție, constituind, în același timp, zone vitale de iernat, puncte de escală sau de concentrare pentru păsările, mamiferele și nevertebratele migratoare, pe lângă faptul că sunt pline de peisaje și habitate care constituie adevărate comori și necesită o protecție specială;

| T. | întrucât o parte substanțială a dezvoltării socioeconomice a insulelor se bazează pe sectoare cu un caracter sezonier foarte pronunțat, ca agricultura și turismul; întrucât fermierii din regiunile insulare suferă mai ales din cauza competitivității scăzute, pentru că trebuie să suporte costuri mari cu transportul și nu pot beneficia de economii de scară, având în vedere că pe multe insule terenurile sunt o resursă limitată; întrucât insulele vor trebui să se conformeze Strategiei „De la fermă la consumator”, care este o parte esențială a Pactului verde european, pentru a dezvolta sisteme de aprovizionare cu alimente echitabile și care să fie bune pentru sănătate și mediu; întrucât aceste regiuni pot fi grav dezavantajate în concurența cu țările terțe, a căror producție adesea nu respectă aceleași standarde de mediu și de siguranță alimentară și care au costuri mult mai mici cu forța de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât o parte substanțială a dezvoltării socioeconomice a insulelor se bazează pe sectoare cu un caracter sezonier foarte pronunțat, ca agricultura și turismul; întrucât fermierii din regiunile insulare suferă mai ales din cauza competitivității scăzute, pentru că trebuie să suporte costuri mari cu transportul și nu pot beneficia de economii de scară, având în vedere că pe multe insule terenurile sunt o resursă limitată; întrucât insulele vor trebui să se conformeze Strategiei „De la fermă la consumator”, care este o parte esențială a Pactului verde european, pentru a dezvolta sisteme de aprovizionare cu alimente echitabile și care să fie bune pentru sănătate și mediu; întrucât aceste regiuni pot fi grav dezavantajate în concurența cu țările terțe, a căror producție adesea nu respectă aceleași standarde de mediu și de siguranță alimentară și care au costuri mult mai mici cu forța de muncă;

| U. | întrucât impactul strategiei „De la fermă la consumator” asupra producției agricole a UE poate avea consecințe grave în aceste regiuni care nu prea sunt competitive în raport cu importurile din țări terțe și întâmpină greutăți în încercarea de a-și diversifica producțiile; |
| --- | --- |

U.

întrucât impactul strategiei „De la fermă la consumator” asupra producției agricole a UE poate avea consecințe grave în aceste regiuni care nu prea sunt competitive în raport cu importurile din țări terțe și întâmpină greutăți în încercarea de a-și diversifica producțiile;

| V. | întrucât biodiversitatea marină și terestră de pe insule este în mare parte endemică și, ca atare, mai fragilă; întrucât poluarea marină și costieră, precum și pescuitul excesiv și pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, care au un impact tot mai mare asupra mediului insulelor, cu consecințe foarte grave pentru piața muncii, pescuitul artizanal și comunitățile locale pot fi o sursă de necazuri pentru insule; |
| --- | --- |

V.

întrucât biodiversitatea marină și terestră de pe insule este în mare parte endemică și, ca atare, mai fragilă; întrucât poluarea marină și costieră, precum și pescuitul excesiv și pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, care au un impact tot mai mare asupra mediului insulelor, cu consecințe foarte grave pentru piața muncii, pescuitul artizanal și comunitățile locale pot fi o sursă de necazuri pentru insule;

| W. | având în vedere potențialul regiunilor ultraperiferice și al insulelor în domenii strategice importante pentru un viitor sustenabil al Europei, cum ar fi energia curată, biodiversitatea și ecoturismul; |
| --- | --- |

W.

având în vedere potențialul regiunilor ultraperiferice și al insulelor în domenii strategice importante pentru un viitor sustenabil al Europei, cum ar fi energia curată, biodiversitatea și ecoturismul;

Caracteristici generale și specifice ale insulelor din Uniunea Europeană

| 1. | recunoaște că insularitatea este un handicap structural permanent; remarcă că din acest motiv trebuie să se dezvolte strategii de incluziune pentru a permite insulelor să facă față dificultăților și să depășească barierele pe care le implică însuși caracterul lor insular; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că articolul 174 din TFUE prevede că Uniunea trebuie să dedice o atenție deosebită insulelor europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că insulele europene, deși se confruntă cu probleme comune, au caracteristici geografice și structuri instituționale diferite, ceea ce înseamnă că este crucial să se adopte soluții flexibile care să țină seama de aceste particularități; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă că UE nu are o viziune față de insulele europene și cere să se pună la punct o asemenea viziune și să se valorifice atuurile insulelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că și articolul 349 din TFUE recunoaște caracterul insular printre condițiile care frânează dezvoltarea celor nouă regiuni ultraperiferice și menționează caracterul insular ca fiind una dintre condițiile care le agravează situația socială și economică fragilă din punct de vedere structural; reamintește că articolul 349 din TFUE cere măsuri specifice pentru aceste regiuni ultraperiferice; propune să se adopte un regulament privind organizarea comună a piețelor (OCP) special pentru regiunile ultraperiferice, care să țină seama de condițiile ecologice, geografice și sociale specifice ale teritoriilor care intră sub incidența articolului 349 din TFUE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că PIB-ul și nivelul de dezvoltare al insulelor europene sunt sub media Uniunii și a țărilor din care fac parte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că handicapurile majore pentru insule se datorează condițiilor lor geomorfologice și naturale; relevă că în general insulele au un handicap natural dublu sau triplu, și anume insularitatea, relieful montan și faptul că fac parte dintr-un arhipelag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că insularitatea creează probleme structurale de dependență de transportul maritim și aerian, care este un serviciu public de care depinde viața de zi cu zi a cetățenilor europeni care locuiesc pe insule, cu costuri suplimentare pentru importul și exportul de bunuri și materii prime, inclusiv produse energetice și de consum, precum și pentru transportul de pasageri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atrage atenția că în cazul arhipelagurilor dubla și uneori tripla insularitate amplifică aceste greutăți; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pune în lumină deficitul de populație, de materii prime și de resurse de tot soiul de care suferă insulele și reamintește că pe numeroase insule accesul la apă potabilă și salubritatea pentru toate gospodăriile sunt chestiuni vitale pentru populație și pentru dezvoltarea agriculturii, producția de energie, sustenabilitatea insulei și capacitatea de a găzdui turiști; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că izolarea din cauza insularității implică o dependență de piețele din metropolă și de pe continent, mărind costul anumitor servicii, ca gestionarea deșeurilor, precum și costul anumitor bunuri, în special în cazul insulelor mici care depind extrem de mult de importuri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | semnalează că economia insulelor este orientată spre sectoarele primar și terțiar și că hiperspecializarea erodează țesutul economic, făcându-l mai vulnerabil în fața momentelor de încetinire și criză economică; se arată îngrijorat de evoluțiile pe termen lung care în multe insule din UE pot crea o economie bazată exclusiv pe turism, provocând astfel vulnerabilități sezoniere, precum diferențele de resurse financiare între perioadele de sezon turistic și extrasezon; semnalează deci că economia insulelor trebuie diversificată întărind sectoarele secundare, pentru a echilibra situația și a lărgi paleta de opțiuni pe piața muncii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată cu îngrijorare efectele imediate și pe termen lung ale pandemiei de COVID-19, care a înrăutățit o situație deja precară în numeroase domenii pentru insulele din UE; reține cu îngrijorare că deteriorarea sănătății mintale atârnă greu în balanța precarității, din cauza izolării și a restrângerii opțiunilor zonelor insulare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că consecințele crizei create în jurul COVID-19 se resimt și mai acut pe multe insule și în regiunile ultraperiferice decât pe continent, fapt reflectat de creșterea prețurilor transportului maritim de mărfuri, constituind o povară în plus pe lângă greutățile sociale și economice structurale caracteristice acestor regiuni; constată că actualele creșteri de prețuri nu vor face decât să agraveze aceste greutăți; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește statelor membre că Mecanismul de redresare și reziliență ar trebui să urmărească să reducă decalajul de dezvoltare economică, socială și teritorială dintre insule și regiunile ultraperiferice și regiunile cel mai dezvoltate; invită Comisia ca atunci când prezintă Parlamentului raportul său de revizuire să precizeze dacă această dispoziție a fost respectată în planurile naționale de redresare; |
| --- | --- |

15.

Mizele și provocările pentru insulele europene

Schimbările climatice și biodiversitatea

| 16. | subliniază că biodiversitatea de pe insule se caracterizează prin trăsături biogeografice, filogenetice și funcționale unice, că insulele adăpostesc o parte însemnată din biodiversitatea mondială, găzduind spații de reproducere pentru grupuri mari de specii importante, dar că au și suferit pierderi de biodiversitate disproporționat de mari; consideră că este nevoie de politici și acțiuni regionale focalizate, de pildă o asistență tehnică mai coordonată, pentru a proteja și a reface biodiversitatea unică a insulelor și a le conserva resursele naturale limitate, ca solul și apa, a le proteja productivitatea agricolă, mai ales produsele tradiționale sustenabile, și a asigura mijloacele de trai ale oamenilor, contribuind totodată la realizarea obiectivelor Pactului verde european; invită Comisia și statele membre să îi sprijine mai consistent pe fermierii implicați în practici propice biodiversității, inclusiv prin majorarea fondurilor și a ratelor de cofinanțare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că numeroase insule au un mediu fragil și o biodiversitate marină și terestră endemică și că dezvoltarea turismului, îndeosebi în anumite insule din Mediterana, accentuează și mai mult presiunea antropogenă asupra biodiversității; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pledează pentru politici și acțiuni regionale focalizate, sustenabile și eficiente pentru insule, menite să le mărească capacitatea de a-și proteja și restabili biodiversitatea unică, de a promova o economie albastră axată pe turism și pescuit sustenabil și să sprijine cercetarea fundului mării; roagă Comisia să evalueze efectele schimbărilor climatice asupra insulelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că insulele se află în prima linie a schimbărilor climatice, fiind afectate mai ales de creșterea nivelului mării, de încălzirea și acidificarea mărilor și oceanelor, de impactul tot mai dur al deșertificării și de înmulțirea dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să cerceteze dacă nu cumva trebuie îmbunătățit Fondul de solidaritate al Uniunii Europene astfel încât să se adapteze la noi realități și amenințări, precum dezastrele naturale sau efectele schimbărilor climatice, pentru răspunde mai realist consecințelor acestor fenomene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să rezolve rapid chestiunea importantă de a adapta mecanismele de urgență existente pentru a face față dezastrelor naturale tot mai grave, ca erupția vulcanului de pe insula La Palma (Spania), o provocare socială și economică fără precedent care necesită un răspuns proporțional cu daunele pricinuite; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă cu îngrijorare riscurile asociate cu pescuitul excesiv și poluarea marină și costieră; cere ca în cadrul Acordului de la Paris și al Pactului verde european, inclusiv în Legea climei, să se prevadă un sprijin special destinat insulelor, indispensabil pentru a se adapta la schimbările climatice, a rezista în fața lor și a le combate cu succes, dând dovadă de spirit de anticipație; cere ca în insulele din UE să fie mobilizate instrumente menite să compenseze efectele sociale negative ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

22.

| 23. | cere să se analizeze strategiile de prevenire a riscurilor de dezastre naturale, măsurile de adaptare la schimbările climatice și politicile de amenajare a teritoriului pentru a evita proliferarea locuințelor și infrastructurilor construite în zone de coastă inundabile sau în zone predispuse la alunecări de teren; |
| --- | --- |

23.

Accesul la apă și gospodărirea apei

| 24. | consideră că insulele pot reprezenta un laborator formidabil pentru a testa practici de sustenabilitate în sectoare precum energia curată, economia circulară, mobilitatea inteligentă, gestionarea deșeurilor și economia albastră; consideră că în primul rând trebuie scurtate lanțurile de distribuție pentru a reduce emisiile provenite din transportul materiilor prime și a promova economia circulară, acesta fiind un aspect extrem de important pentru ca insulele să devină mai competitive și mai autonome; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că pe aproape toate insulele starea activelor de mediu, mai ales a resurselor hidrologice, devine tot mai precară; invită, în acest context, Comisia Europeană să mobilizeze noi surse de finanțare pentru a ajuta mai cu folos regiunile insulare să își rezolve problemele cu accesul la apă și gospodărirea apei și să adopte o politică comună de gospodărire a apei pentru insule; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atrage atenția că trebuie să se promoveze purificarea apei, în special a apei uzate, și să se garanteze un ciclu sustenabil al apei; reamintește că desalinizarea este adesea costisitoare, nefiind un mijloc eficient pentru a asigura întreaga alimentare cu apă a unei insule. reamintește, de asemenea, greutățile întâmpinate de teritoriile insulare, care dispun de resurse limitate pentru stocarea și prelucrarea deșeurilor, în special în perioadele de vârf ale sezoanelor turistice când se produc mai multe deșeuri; mai reamintește și rolul strategic al economiei circulare, care ar trebui lărgit, incluzând și colectarea și reciclarea economică a deșeurilor marine; |
| --- | --- |

26.

Tranziția energetică

| 27. | cere reguli special concepute și o susținere financiară menită să ajute insulele să atingă obiectivele de neutralitate climatică, având în vedere costurile suplimentare legate de sectoare precum energia și transporturile, precum și incidența tehnologiilor mobile asupra sistemelor lor energetice; recunoaște că este nevoie de investiții proporțional foarte mari pentru a gestiona sursele de energie regenerabile, intermitente prin natura lor; cere să se ia în calcul aceste costuri în pachetul legislativ „Adaptarea la obiectivul 55”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” este necesar și atrage după sine multe oportunități; consideră, cu toate acestea, că punerea în practică a acestor măsuri legislative ar trebui să meargă mână în mână cu promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale din moment ce insulele depind exclusiv de transportul aerian și maritim; |
| --- | --- |

28.

| 29. | cere să se ia măsuri compensatorii concrete care să contrabalanseze orice posibilă consecință negativă asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale a insulelor în procesul de tranziție către o economie și o societate mai curate, din cauza dependenței lor de transportul aerian și maritim; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că o monitorizare atentă este importantă pentru ca insulele să fie integrate întru totul în dezvoltarea infrastructurii maritime verzi; solicită să li se acorde prioritate insulelor la dezvoltarea infrastructurii care urmărește decarbonizarea aerian și transportului maritim; subliniază că aceste handicapuri structurale fac ca cetățenii și întreprinderile din insule să fie mai expuși la creșterea prețurilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că din cauza suprafeței mici și a sistemelor energetice izolate, insulele întâmpină greutăți majore în aprovizionarea cu energie, deoarece se bazează în general pe importurile de combustibili fosili pentru producția de energie electrică, transport și încălzire; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că valorificarea energiei din surse regenerabile, inclusiv a energiei maremotrice, ar trebui să fie o prioritate, putând aduce beneficii substanțiale insulelor, ținând seama de nevoile comunităților locale, inclusiv nevoia de a conserva arhitectura tradițională a insulelor și habitatele locale; cere să se dezvolte un evantai larg de astfel de surse de energie, în funcție de caracteristicile geografice ale fiecărei insule; are cuvinte de laudă pentru programele de hidrogen verde lansate de insule; |
| --- | --- |

32.

| 33. | cere să se fixeze pentru toate insulele europene un obiectiv de autonomie energetică bazată pe energiile regenerabile prin eliminarea treptată a utilizării combustibililor fosili și introducerea de măsuri pentru a mări potențialul surselor sustenabile și regenerabile de energie; solicită cercetări suplimentare pentru a face sursele regenerabile de energie offshore mai accesibile și mai adecvate pentru caracteristicile geografice ale diferitelor bazine maritime; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că, pentru a realiza o tranziție ecologică eficace, este esențial să se consolideze capacitatea administrativă a instituțiilor locale ale insulelor europene și să se dezvolte potențialul acestora atât ca facilitatori ai competitivității economice, sociale și teritoriale, cât și ca promotori ai unui comportament favorabil climei în rândul cetățenilor; reamintește că această tranziție depinde și de derularea unor politici și inițiative solide de cercetare și inovare care să încurajeze colaborarea între părțile interesate de la nivel local, promovând, totodată, implantarea mai multor institute de cercetare pe teritoriile insulare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește statelor membre că planurile lor naționale de tranziție, prevăzute de Fondul pentru o tranziție justă, trebuie să cuprindă un studiu și o analiză specifică pentru fiecare dintre insulele lor; |
| --- | --- |

35.

Dezvoltarea economică și socială

| 36. | subliniază cât este de important să fie susținut țesutul economic local al insulelor europene, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

36.

| 37. | sugerează statelor membre să folosească resurse din Fondul Social European + (FSE+) și Fondul European pentru dezvoltare regională pentru a susține crearea unor locuri de muncă de calitate, a promova un echilibru mai just între muncă și viața privată și a crea oportunități de angajare în regiunile expuse riscului de depopulare, dând o atenție deosebită eforturilor de atragere a femeilor să participe mai intens pe piața muncii; subliniază cât sunt de importante serviciile de consiliere, învățarea pe tot parcursul vieții și programele de reconversie și perfecționare profesională a lucrătorilor de toate vârstele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | cere măsuri urgente pentru a limita depopularea insulelor, precum și exodul creierelor și al competențelor, a îmbunătăți nivelul de trai al cetățenilor, îmbunătățind totodată și accesibilitatea pentru grupurile vulnerabile, a susține firmele locale și a proteja locurile de muncă și a găsi o soluție la problema îmbătrânirii populației; face un apel să se susțină și dezvoltarea instituțiilor de învățământ, instruire profesională, perfecționare profesională, formare a aptitudinilor pentru un antreprenoriat inovator și sustenabil și de plasare de personal pentru locuitorii insulelor, în special pentru femei, în rândul cărora rata șomajului este mai ridicată decât la bărbați pe toate insulele din UE, și pentru tineri; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că trebuie extins acordul Consiliului din 7 decembrie 2021 pentru a actualiza normele UE privind cotele de TVA pentru toate zonele insulare din UE, după caz; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos la iveală punctele slabe ale sistemelor sanitare din multe insule europene; semnalează deci că este important să se dezvolte și să îmbunătățească infrastructura sanitară și accesul la îngrijire și să ofere ajutoare pentru a încuraja cadrele medicale să se instaleze, în special în teritoriile insulare cele mai îndepărtate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | accentuează nevoia de a încuraja, la nivel local, cooperarea strânsă, mobilitatea și schimbul de cunoștințe între instituțiile de învățământ, de cercetare și de inovare tehnologică, întreprinderi, și cetățeni; invită Comisia să le creeze locuitorilor regiunilor insulare, în special celor care locuiesc cel mai departe de Europa continentală, condiții pentru a participa fără opreliști și în condiții echitabile la programe europene de mobilitate, precum Erasmus +, Corpul european de solidaritate, DiscoverEU și viitorul program ALMA; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește importanța programelor UE ca de pildă Garanția pentru tineret; invită statele membre să pună în practică rapid acest program, în strânsă coordonare cu fondurile europene precum FSE+, pentru a soluționa situația tinerilor care nu sunt nici la muncă, nici la studii, nici la cursuri de instruire, cu un accent deosebit pe persoanele din zonele rurale și din regiunile unde piața muncii este afectată de constrângeri naturale sau demografice, pentru a garanta că toți tinerii sub 30 de ani primesc o ofertă de angajare de bună calitate, își continuă studiile, educația sau instruirea profesională, își pot dezvolta competențele necesare pentru a avea șanse de angajare într-o gamă largă de sectoare sau li se oferă o ucenicie sau un stagiu remunerat în termen de cel mult patru luni după ce devin șomeri sau își termină educația formală; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută eforturile de a face Garanția pentru tineret accesibilă cât mai multor tineri și de a evita orice formă de discriminare, inclusiv a tinerilor care locuiesc în zone îndepărtate, rurale sau zone urbane defavorizate sau în teritorii de peste mări și regiuni insulare; |
| --- | --- |

43.

Cultura

| 44. | este de părere că cultura și dezvoltarea sectorului cultural sunt fundamentale; apreciază că identitatea culturală și lingvistică a insulelor trebuie protejată și promovată, inclusiv în programele școlare, întrucât contribuie la propășirea lor și a întregii UE pe multe planuri; |
| --- | --- |

44.

| 45. | propune Comisiei să declare 2024 Anul european al insulelor; |
| --- | --- |

45.

Agricultură și pescuit

| 46. | invită Comisia să vadă dacă este nevoie de un regulament care să prevadă măsuri specifice în domeniul agriculturii pentru toate insulele de nivel NUTS 2 și NUTS 3 pentru a obține autonomia alimentară și a mări competitivitatea propriilor produse, fără a afecta în vreun fel alte instrumente existente, ca programul de opțiuni specifice privind depărtarea și insularitatea (POSEI) și Regulamentul de stabilire a unor măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (10); |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită acțiuni pentru reducerea decalajului economic dintre zonele interioare și regiunile de coastă, care persistă adesea în teritoriile insulare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | constată că insulele oferă produse agricole și alimentare de o calitate unică datorită condițiilor microclimatice și topografice specifice; accentuează necesitatea de a promova consumul de produse agricole din regiunile insulare și periferice prin politica de coeziune; îndeamnă Comisia și statele membre să dezvolte soluții sustenabile pentru transportul produselor agricole dintre majoritatea insulelor și continent; este de părere că acest lucru va mări competitivitatea, mai ales a insulelor mici, dându-le micilor fermieri încredere în forțele proprii; |
| --- | --- |

48.

| 49. | insistă pe ideea că trebuie susținute mai mult, în limitele ecologice și cu respectul cuvenit pentru un mediu terestru și marin sănătos, dezvoltarea economică a insulelor, agricultura, gospodărirea și conservarea pădurilor, zootehnia, acvacultura, pescuitul sustenabil, producția locală și economia albastră din insule, inclusiv prin programe de cooperare europeană; consideră că UE trebuie să sprijine mai mult modernizarea agriculturii în insule, inclusiv prin promovarea agriculturii de precizie, pentru a ajuta aceste regiuni să îndeplinească obiectivele Pactului verde. |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că decalajul de dezvoltare de care suferă zonele rurale insulare este accentuat și mai mult de faptul că, cum în majoritatea insulelor nu există orașe dinamice și prospere, aceste zone nu pot beneficia de efectele de propagare generate în alte părți de orașe; constată că acest lucru duce la scăderea competitivității, mai ales în raport cu capacitatea IMM-urilor de a profita de economiile de scară; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază importanța amenajării teritoriului, cu accent pe gospodărirea chibzuită și eficientă a terenurilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că este important să se stabilească un contact cu persoanele din zonele rurale și îndepărtate, înlesnind accesul la oferte personalizate de perfecționare și recalificare pentru persoanele care lucrează în agricultură, pescuit, silvicultură și alte ocupații în aceste regiuni și să se înzestreze aceste persoane cu competențe verzi, digitale și orice alte competențe necesare pentru a înțelege mai bine șansele actuale și viitoare aduse de economia verde și cea albastră și să li se dea posibilitatea să-și aducă o contribuție importantă la conservarea mediului; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că nu există soluții sustenabile pentru a transporta produse agricole între majoritatea insulelor și continent și pentru a exporta și importa produse agricole dinspre și înspre insule și îndeamnă Comisia și statele membre să susțină proiecte inovatoare pentru conexiuni mai ecologice în planurile lor de dezvoltare pentru insulele din UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să folosească toate instrumentele disponibile în cadrul politicii de coeziune și să identifice și să promoveze posibilitățile de complementaritate și sinergiile dintre diferitele politici și fonduri ale UE pentru a întări securitatea alimentară și autosustenabilitatea insulelor, promovând printre altele folosirea energiei din surse regenerabile și pentru a le integra în tranziția către sisteme alimentare sustenabile și circulare și zone rurale inteligente, transformând astfel handicapurile geografice în oportunități; consideră că promovarea rolului insulelor în lanțul alimentar sustenabil prin instrumentele politicilor UE, inclusiv ale politicii de coeziune, ar putea genera noi oportunități de locuri de muncă și opri tendința de depopulare în regiunile insulare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază necesitatea de a sprijini lanțuri de aprovizionare scurte rentabile și ecologice și dezvoltarea unui sector agricol care să acorde prioritate produselor tradiționale cu valoare adăugată ridicată, consumului local și soluțiilor ecologice, care contribuie la obținerea autonomiei alimentare; |
| --- | --- |

55.

| 56. | accentuează că trebuie implementată și mai mult Declarația de la Cork 2.0 privind o viață mai bună în zonele rurale, pentru a reflecta asupra greutăților și șanselor întâmpinate în prezent de insulele Europei; cere ca viziunea pe termen lung pentru zonele rurale să cuprindă o referință specială la particularitățile regiunilor ultraperiferice și ale insulelor din Marea Egee; cere Comisiei să promoveze politicile pentru insule în procesele de planificare regională pentru a sprijini agricultura, producția de alimente, agroturismul, economia albastră și conectivitatea sustenabile, inclusiv prin fonduri complementare față de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), combătând schimbările climatice, protejând biodiversitatea, introducând economia circulară și trecând la energia din surse regenerabile; îndeamnă Comisia să evalueze, de asemenea, costul real al insularității și al dublei insularități a regiunilor din arhipelaguri, ținând seama de punctele slabe și punctele forte ale zonelor insulare, în special ale regiunilor ultraperiferice; consideră că ar trebui luat în considerare costul real al insularității pe care îl suportă regiunile insulare în politica de coeziune a UE, realizându-se totodată o evaluare a impactului inițiativelor și acțiunilor UE asupra insulelor, pe baza unor date actualizate și armonizate; subliniază că Observatorul rural reprezintă o ocazie unică de a produce date utile și actualizate de înaltă calitate pentru teritoriile insulare, axate, printre altele, pe accesul la terenuri, punând bazele pentru o dezvoltare agricolă și economică multilaterală a insulelor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că trebuie să se transporte în continuare animale vii pe cale maritimă, având în vedere că sectoarele agricole din anumite insule depind masiv de exporturi, în special pe insulele cele mai mici, care, fiind așa mici și neavând deci infrastructura necesară nu pot expedia carcase de animale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | consideră că UE trebuie să sprijine mai mult modernizarea agriculturii în insule, inclusiv prin promovarea agriculturii de precizie, pentru a ajuta aceste regiuni să îndeplinească obiectivele Pactului verde; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atrage însă atenția că, întrucât strategia „de la fermă la consumator” limitează și mai mult folosirea agenților de protecție a plantelor în Uniune, ar trebui să țină seama și de particularitățile culturilor tropicale și subtropicale din regiunile ultraperiferice și să se limiteze accesul la piețele Uniunii pentru produsele care nu respectă standardele sale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că în contextul special al regiunilor ultraperiferice, coeziunea UE ar trebui înfăptuită prin: dispoziții mai stricte la articolul 349 din TFUE, în special prin consolidarea „acquis-ului UE” aplicabil în aceste regiuni; menținerea și consolidarea programului POSEI și a bugetului său, cu precădere prin transpunerea sa în alte sectoare în afara agriculturii, ca pescuitul, transporturile, turismul etc.; și asigurarea unui tratament diferențiat pentru produsele regiunilor ultraperiferice la renegocierea tuturor acordurilor de parteneriat economic și de liber schimb și protejarea totală în cadrul acestor negocieri a produselor agricole sensibile, precum bananele, tomatele, zahărul, laptele etc.; |
| --- | --- |

60.

| 61. | cere să se întărească mecanismele specifice din PAC prin programul POSEI, pentru a reduce dependența regiunilor ultraperiferice de importurile de produse agricole și agroalimentare, pentru a cimenta securitatea alimentară și capacitatea acestor regiuni de a avea acces la piețele lor, fie pe teritoriul lor, fie în altă parte în Uniune; în acest sens, solicită majorarea bugetului programului POSEI începând cu 2027, pentru a răspunde nevoilor tot mai mari și în vederea dezvoltării producției locale în aceste regiuni îndepărtate și insulare, care au costuri de producție suplimentare semnificative; |
| --- | --- |

61.

| 62. | roagă Comisia să mențină rata de cofinanțare pe termen lung pentru regiunile ultraperiferice la 85 % în cazul FEADR, pentru a asigura dezvoltarea socioeconomică a acestor teritorii atenuând, astfel, problemele cauzate de izolarea lor geografică; |
| --- | --- |

62.

| 63. | cere să se respecte cu strictețe standardele sociale și de mediu europene aplicabile bunurilor tropicale din țări din afara UE și să se introducă sistematic contingente de import la produsele tropicale din aceste țări, pe baza fluxurilor comerciale existente; consideră că ar trebui introduse mecanisme specifice de supraveghere și sancționare pentru a verifica respectarea acestor condiții; recomandă să se impună principiul conformității la importurile din țări terțe, mai ales la produsele bio; |
| --- | --- |

63.

| 64. | recunoaște că regiunile de coastă și regiunile ultraperiferice depind în mod tradițional de pescuit și ar trebui să beneficieze de sprijin financiar pentru a proteja locurile de muncă din sectorul pescuitului, a dezvolta noi sectoare și a crea noi locuri de muncă, mai ales în pescuitul la scară mică; invită statele membre să ducă politici focalizate pentru a proteja locurile de muncă existente și a crea altele noi și diverse și a promova digitalizarea; subliniază cât este de important să se prevină orice tip de discriminare pe piața muncii și să fie ocrotite și sprijinite grupurile vulnerabile și dezavantajate; sprijină mobilizarea combinată a fondurilor structurale și de investiții europene pentru a crea sinergii, evitând, în același timp, suprapunerile; |
| --- | --- |

64.

| 65. | își face mari griji pentru sănătatea fizică și mentală a lucrătorilor din industria pescuitului, de multe ori pusă în pericol nu doar de pericolul inerent al muncii în largul mării, ci și de folosirea de nave care nu respectă reglementările actuale de siguranță, ceea ce îi expune și mai mult la accidente de muncă, inclusiv accidente grave; invită, așadar, autoritățile competente să asigure condiții de muncă sigure și decente pentru toți lucrătorii din sector, precum și condiții de concurență echitabile și o concurență loială între întreprinderile de pescuit la nivel mondial, fără a coborî standardele europene; invită statele membre să ofere sprijin adecvat pentru a mări siguranța flotei și a îmbunătăți condițiile de muncă în conformitate cu cerințele de sustenabilitate ecologică și dând o atenție deosebită pescuitului la scară mică, în special în regiunile insulare și ultraperiferice, unde vârsta medie a navelor este cu mult mai mare decât în cazul pescuitului industrial; salută inițiativa Comisiei de a ajunge la un acord cu privire la siguranța navelor de pescuit; |
| --- | --- |

65.

Turismul

| 66. | reține că sectorul turismului are cea mai mare contribuție la creșterea economică a regiunilor insulare ca venituri și locuri de muncă; invită deci Comisia să acorde un sprijin financiar suplimentar destinat anume turismului sustenabil în insule, rezolvând problema turismului sezonier și sprijinind proiecte-pilot inovatoare care promovează soluții mai ecologice și digitale, în ton cu obiectivele Pactului verde european și să ajute insulele extrem de dependente de turism să își diversifice economiile; mai invită Comisia să creeze o etichetă europeană a turismului sustenabil care să pună în valoare punctele forte și eforturile insulelor și regiunilor insulare în acest domeniu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atrage atenția că trebuie insistat atât pe abordarea bazată pe dezvoltarea teritorială integrată în cazul insulelor, ca investițiile teritoriale integrate și dezvoltarea locală sub coordonarea comunității, cât și pe inițiative precum „sate inteligente” și centre europene de inovare digitală, pentru a sprijini agricultura sustenabilă și producția sustenabilă de alimente, cu un accent deosebit pe practicile care nu dăunează mediului și pe agroturismul sustenabil; subliniază că este important să se promoveze utilizarea chibzuită a energiei și a apei pentru ca insulele să își valorifice la maximum puținele resurse de care dispun; |
| --- | --- |

67.

Accesul la servicii publice

| 68. | lansează apelul de a dezvolta și moderniza infrastructura de transport a insulelor pentru a da un imbold transportului sustenabil, și de a pune umărul la modernizarea și ecologizarea infrastructurii rutiere, aeroportuare și portuare, asigurând totodată o tranziție justă din punct de vedere social; cere, mai cu seamă, să se susțină transportul public și privat nepoluant; |
| --- | --- |

68.

| 69. | propune să se dea prioritate majorării investițiilor în infrastructura de bază pentru a înlesni accesul tuturor gospodăriilor la apă potabilă și canalizare. |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază necesitatea de a asigura continuitatea teritorială a tuturor insulelor printr-un transport maritim și aerian sustenabil, având mare grijă să se evite situațiile de monopol, exceptând cazurile în care libera concurență nu asigură suficiente servicii regulate de transport și este nevoie să se recurgă la acorduri de servicii publice; pune în lumină cât este de important să se reducă costurile cu transportul de pasageri și de mărfuri, inclusiv prin tarife reduse pentru rezidenți, și să se garanteze securitatea și planificarea judicioasă a podurilor terestre și a legăturilor rutiere; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia să vegheze ca programul de lucru 2021-2023 al Mecanismului pentru interconectarea Europei și programele europene de cooperare să își aducă aportul la accesibilitatea teritorială a insulelor; constată că îmbunătățirea accesibilității insulelor și dezvoltarea unor legături de transport durabile către și între ele sunt aspecte cruciale pentru a se dezvolta și a putea furniza servicii publice esențiale, ca educația și asistența medicală și socială; consideră că îmbunătățirile de acest tip nu ar trebui să se limiteze la Europa continentală nici, după caz, la statele membre ale UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază, mai ales în contextul crizei provocate sub pretextul pandemiei de COVID-19, cât este de important să se modernizeze infrastructurile medicale, să se perfecționeze serviciile de telemedicină și telepsihiatrie și să se aducă la un nivel superior asistența medicală primară și accesul la medicamente pe insulele europene; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază că egalitatea de șanse pentru toți este primordială și invită Comisia și statele membre să facă din umplerea prăpastiei de competențe digitale o prioritate, asigurându-se că regiunile vulnerabile, inclusiv zonele rurale și îndepărtate și cetățenii nevoiași, au acces la educație și instruire digitală, echipamentul informatic minim necesar și acces la internet pe suprafețe extinse, beneficiind de sprijin digital și alte instrumente tehnologice de învățare; subliniază că trebuie să se acorde sprijin acestor categorii pentru a-și îmbogăți competențele digitale de care au nevoie pentru a prospera și pentru a evita adâncirea inegalităților, veghind ca nimeni să nu fie lăsat în urmă; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că soluțiile eficiente de digitalizare și conectivitate digitală pentru insule reprezintă o prioritate absolută, îndeosebi pentru a le ajuta să depășească dezavantajele geografice cu care se confruntă și pentru a îmbunătăți furnizarea de tehnologii și infrastructuri digitale, de servicii de educație, formare și de e-sănătate, inclusiv de telemedicină și de psihiatrie la distanță, precum și de alte servicii guvernamentale esențiale pentru cetățeni și IMM-uri, care au efecte pozitive asupra strategiilor și operațiunilor întreprinderilor; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că este important să se asigure întreținerea infrastructurii digitale care conectează insulele cu restul lumii, alocând fonduri europene suficiente pentru înlocuirea cablurilor submarine învechite; |
| --- | --- |

75.

| 76. | consideră că este greu pentru IMM-uri, mai ales pe insulele mici, să aibă acces cu ușurință la toate informațiile despre promovarea antreprenoriatului, dezvoltarea competențelor și oportunitățile finanțate de UE; cere să se acorde un sprijin financiar mai substanțial în acest sens și să se ofere sesiuni de informare, consiliere și instruire personalizată mai performante; |
| --- | --- |

76.

Migrația

| 77. | constată că unele insule se confruntă cu sosirea unui număr mare de imigranți care, uneori, depășesc numeric populația locală, astfel încât nu le pot oferi mijloacele de cazare și asistență necesare; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atrage atenția asupra presiunii deosebite și disproporționate care apasă pe sistemele de azil și de primire din insule, insule periferice și regiuni ultraperiferice; dorește ca planul de acțiune european pentru insule să recunoască problemele cu azilul și migrația menționate anterior, care necesită soluții coordonate la nivel european, care să respecte binele și demnitatea individului, ușurând totodată presiunea; |
| --- | --- |

78.

Reevaluarea regimurilor de ajutoare de stat și a măsurilor menite să reducă decalajul de dezvoltare

| 79. | cere Comisiei să producă o analiză a volumului de ajutoare de stat acordate întreprinderilor implantate în insulele din UE; consideră că este imperios necesar, în ciuda eforturilor depuse de Uniunea Europeană și statele membre, să se determine dacă și în ce măsură întreprinderile situate pe teritoriile insulare au putut beneficia de asemenea măsuri și să se reevalueze normele privind ajutoarele de stat în consecință; reamintește, în acest context, cât este de important ca ajutoarele de stat acordate companiilor de transport aerian și maritim din aceste teritorii insulare să fie mai flexibile, dată fiind dependența lor totală de aceste mijloace de transport; |
| --- | --- |

79.

| 80. | cere ca înainte de orice revizuire viitoare a cadrului legislativ pentru ajutoarele de stat să se facă studii de impact bazate pe indicatori specifici care să evalueze cât de rămase în urmă sunt economiile din regiunile insulare la capitolul competitivitate, precum și în raport cu consecințele pachetului „Pregătiți pentru 55” asupra acestor teritorii, și să pună la punct un regim degresiv specific pentru teritoriile insulare după 31 decembrie 2021, când se vor termina măsurile extraordinare prevăzute în regimul temporar de ajutoare de stat; |
| --- | --- |

80.

| 81. | cere să se creeze o sub-categorie „insule”, având în vedere că există caracteristici care le diferențiază, pentru regimul de aplicare a normelor aferente ajutoarelor de stat în perioada 2021-2027 și să se desființeze plafoanele minime pentru insulele europene și regiunile ultraperiferice peste care este nevoie de autorizarea Comisiei; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că este nevoie de o abordare mai flexibilă, care să permită o executare mai eficientă a fondurilor europene în teritoriile insulare și în regiunile ultraperiferice, fără a compromite standardele de calitate aplicabile și procedurile de monitorizare; |
| --- | --- |

82.

| 83. | constată că regula de minimis actuală limitează competitivitatea și creează greutăți pentru insulele europene și regiunile ultraperiferice; crede că pentru a fi mai puțin dezavantajate toate insulele din Uniunea Europeană ar trebui exceptate de la aplicarea plafoanelor aferente regulii „de minimis”; mai mult, roagă Comisia să adapteze normele privind ajutoarele de stat pentru ca subvențiile pentru aplanarea neajunsurilor insularității să nu fie considerate ajutoare de stat, ci compensații menite să pună insulele și regiunile ultraperiferice europene pe picior de egalitate cu continentul; |
| --- | --- |

83.

| 84. | propune să se reevalueze criteriul distanței (150 km) aplicat pentru a clasifica insulele ca regiuni de frontieră eligibile pentru finanțare prin programele de cooperare transfrontalieră derivate din obiectivul de cooperare teritorială al politicii de coeziune sau al politicii europene de vecinătate, ținând cont de situația insulelor; crede că, dacă e să se stabilească totuși un tip de limită, pentru regiunile insulare ar fi mai potrivit ca situația de teritoriu transfrontalier să se aplice la nivelul bazinului maritim; |
| --- | --- |

84.

O politică europeană dedicată și adaptată pentru insule

| 85. | subliniază că puținătatea datelor statistice despre insule îngreunează întocmirea unor politici focalizate; propune Comisiei să înființeze un Institut european al teritoriilor defavorizate, legat de articolul 174 din TFUE, însărcinat cu strângerea datelor, inclusiv date separate pe sexe, actualizate frecvent și folosind criterii armonizate, la toate nivelurile administrative; lansează un apel către Comisie să îmbunătățească colectarea de date despre insulele europene și să introducă analize teritoriale în evaluările de impact ale propunerilor sale, cu scopul de a elabora politici focalizate și a evalua modul în care legislația propusă ar urma să afecteze cetățenii și întreprinderile din diferite regiuni; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că în prezent nu toate insulele intră sub incidența legislației UE privind clasificarea teritorială; invită Comisia să lanseze o dezbatere pe această temă, pentru a include insulele în clasificarea comună a unităților teritoriale de statistică și să aibă în vedere crearea unui program similar inițiativei urbane europene pentru a susține parteneriatele între insulele europene menite să conceapă abordări inovatoare față de problemele specifice insulelor, să facă schimb de bune practici și să implementeze soluții benefice pentru cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | roagă Comisia să țină cont de studiile deja făcute de insulele europene despre provocările și costurile suplimentare asociate cu insularitatea și să deruleze analize interdisciplinare despre caracteristicile demografice, geografice și economice ale teritoriilor insulare, pentru a avea siguranța că aceste regiuni nu vor suferi niciun dezavantaj concurențial din cauza situației lor geografice; |
| --- | --- |

87.

| 88. | cere să se creeze un pachet financiar aparte pentru a ajuta insulele europene să treacă cu bine peste provocările și disparitățile cu care se confruntă și să acopere costurile suplimentare suportate de insulele europene prin viitoarea politică de coeziune; sugerează să se extindă punctul de contact insular prin înființarea unui grup operativ pentru insule în cadrul Direcției Generale Politică Regională și Urbană a Comisiei; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită Comisia să ia în considerare alocarea bugetului pe baza PIB-ului pe cap de locuitor pentru a acoperi toate disparitățile dintre insule; |
| --- | --- |

89.

Un Pact pentru insule și un plan de acțiune pentru insule

| 90. | roagă Comisia să facă o apreciere dinamică a articolului 174 din TFUE și pornind de la acest articol și având în minte o adevărată agendă pentru insulele europene să întocmească cu ajutorului prezentului raport o strategie europeană pentru insule, care să fie adaptată realităților și nevoilor locale și să țină cont de caracteristicile specifice ale fiecărui bazin maritim din UE; îndeamnă Comisia să facă un studiu despre situațiile diverse ale teritoriilor insulare și să conceapă o strategie pentru insule cu propuneri concrete; |
| --- | --- |

90.

| 91. | cere să se elaboreze și să se pună în practică cât mai repede un pact pentru insule, cu implicarea principalelor părți interesate, și anume autoritățile naționale, regionale și locale, actorii economici și sociali, societatea civilă, mediul academic și organizațiile neguvernamentale, după modelul pactului urban și al viitorului pact rural; |
| --- | --- |

91.

| 92. | evidențiază că dialogul cu și între comunitățile din insule este esențial pentru a promova apropierea de proiectul european, a construi punți între culturi, a stimula interesul pentru procesele decizionale și a promova construcția europeană; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(2)  JO L 231, 30.6.2021, p. 1.

(3)  JO C 37, 2.2.2021, p. 57.

(4)  JO C 15, 12.1.2022, p. 2.

(5)  JO C 390, 18.11.2019, p. 53.

(6)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(7)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(8)  JO C 117, 11.3.2022, p. 18.

(9)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(10)  Regulamentul (UE) nr. 229/2013 din 13 martie 2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (JO L 78, 20.3.2013, p. 41).

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/62

---

P9_TA(2022)0226

Articolul 17 din Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului (2021/2168(INI))

(2022/C 493/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 3, 11, 38, 120 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 3, 11, 38, 120 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (2) (Regulamentul PCP) și în special articolul 17, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (2) (Regulamentul PCP) și în special articolul 17,

| — | având în vedere Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (6),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 25 iunie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (Directiva 2008/56/CE) (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 25 iunie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (Directiva 2008/56/CE) (COM(2020)0259),

| — | având în vedere raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) al Comisiei din 30 septembrie 2019 intitulat „Social data in the EU fisheries sector” (Date sociale în sectorul pescuitului din UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) al Comisiei din 30 septembrie 2019 intitulat „Social data in the EU fisheries sector” (Date sociale în sectorul pescuitului din UE),

| — | având în vedere raportul CSTEP din 17 decembrie 2020, intitulat „Social dimension of the CFP” (Dimensiunea socială a PCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CSTEP din 17 decembrie 2020, intitulat „Social dimension of the CFP” (Dimensiunea socială a PCP),

| — | având în vedere raportul economic anual al CSTEP din 2021 referitor la flota de pescuit a UE, publicat la 8 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul economic anual al CSTEP din 2021 referitor la flota de pescuit a UE, publicat la 8 decembrie 2021,

| — | având în vedere raportul CSTEP din 28 aprilie 2021 privind criteriile și indicatorii pentru introducerea aspectelor de sustenabilitate pentru produsele pescărești în standardele de comercializare din cadrul organizării comune a piețelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CSTEP din 28 aprilie 2021 privind criteriile și indicatorii pentru introducerea aspectelor de sustenabilitate pentru produsele pescărești în standardele de comercializare din cadrul organizării comune a piețelor,

| — | având în vedere studiul din 2015 solicitat de Comisia pentru pescuit despre criteriile de alocare a accesului la pescuit în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2015 solicitat de Comisia pentru pescuit despre criteriile de alocare a accesului la pescuit în UE,

| — | având în vedere hotărârea Tribunalului Administrativ din Montpellier din 15 iulie 2021 în cauza nr. 1801790, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Tribunalului Administrativ din Montpellier din 15 iulie 2021 în cauza nr. 1801790,

| — | având în vedere raportul din septembrie 2021 al Fundației „New Economics” (NEF) intitulat „Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities” (Cine poate pescui în UE? O actualizare din 2021 a modului în care statele membre ale UE alocă posibilitățile de pescuit), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din septembrie 2021 al Fundației „New Economics” (NEF) intitulat „Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities” (Cine poate pescui în UE? O actualizare din 2021 a modului în care statele membre ale UE alocă posibilitățile de pescuit),

| — | având în vedere raportul din 2018 al World Wildlife Fund intitulat „Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020” (Analiză asupra evoluției Europei către pescuitul sustenabil până în 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2018 al World Wildlife Fund intitulat „Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020” (Analiză asupra evoluției Europei către pescuitul sustenabil până în 2020),

| — | având în vedere raportul din 27 octombrie 2021 al Low Impact Fishers of Europe și Our Fish, intitulat „How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing” (Cum poate UE trece la un pescuit cu impact redus asupra mediului, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și echitabil social), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 27 octombrie 2021 al Low Impact Fishers of Europe și Our Fish, intitulat „How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing” (Cum poate UE trece la un pescuit cu impact redus asupra mediului, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și echitabil social),

| — | având în vedere raportul din 2020 al Grupului de lucru privind traularea cu impulsuri electrice al Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și Avizul special al ICES din 20 mai 2020, ca răspuns la cererea din partea Țărilor de Jos privind impactul pescuitului cu impulsuri electrice asupra ecosistemului și mediului produs de pescuitul limbii-de-mare comune (Solea solea) în Marea Nordului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2020 al Grupului de lucru privind traularea cu impulsuri electrice al Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și Avizul special al ICES din 20 mai 2020, ca răspuns la cererea din partea Țărilor de Jos privind impactul pescuitului cu impulsuri electrice asupra ecosistemului și mediului produs de pescuitul limbii-de-mare comune (Solea solea) în Marea Nordului,

| — | având în vedere articolul 6.18 din Codul de conduită responsabilă privind activitățile din sectorul pescăresc al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, referitor la apărarea drepturilor pescarilor care practică pescuitul artizanal și la scară mică și accesul lor preferențial, după caz, la locurile de pescuit și la resursele piscicole tradiționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6.18 din Codul de conduită responsabilă privind activitățile din sectorul pescăresc al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, referitor la apărarea drepturilor pescarilor care practică pescuitul artizanal și la scară mică și accesul lor preferențial, după caz, la locurile de pescuit și la resursele piscicole tradiționale,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0152/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0152/2022),

| A. | întrucât Regulamentul PCP include obiectivele de a garanta „că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu sustenabile pe termen lung și sunt gestionate de o manieră consecventă cu obiectivele de realizare de beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă și de contribuire la disponibilitatea aprovizionării cu alimente”, de a aplica „abordarea precaută a gestionării pescuitului și... [urmărind] să garanteze că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care permit obținerea producției maxime sustenabile” și menționează obiectivele de punere în aplicare a „abordării ecosistemice a gestionării pescuitului, pentru a garanta că impacturile negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt reduse la minimum”, de a contribui la „un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit, ținând seama de pescuitul costier și de aspectele socioeconomice”, precum și de a promova „activitățile de pescuit în zonele de coastă, ținând seama de aspectele socioeconomice”; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul PCP include obiectivele de a garanta „că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu sustenabile pe termen lung și sunt gestionate de o manieră consecventă cu obiectivele de realizare de beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă și de contribuire la disponibilitatea aprovizionării cu alimente”, de a aplica „abordarea precaută a gestionării pescuitului și... [urmărind] să garanteze că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care permit obținerea producției maxime sustenabile” și menționează obiectivele de punere în aplicare a „abordării ecosistemice a gestionării pescuitului, pentru a garanta că impacturile negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt reduse la minimum”, de a contribui la „un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit, ținând seama de pescuitul costier și de aspectele socioeconomice”, precum și de a promova „activitățile de pescuit în zonele de coastă, ținând seama de aspectele socioeconomice”;

| B. | întrucât obiectivul 14.b din obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU solicită părților să permită „accesul la resursele marine și la piețe pentru pescarii care practică pescuitul artizanal la scară mică”; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul 14.b din obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU solicită părților să permită „accesul la resursele marine și la piețe pentru pescarii care practică pescuitul artizanal la scară mică”;

| C. | întrucât Consiliul are responsabilitatea să stabilească posibilitățile de pescuit (capturile totale admisibile sau eforturile de pescuit totale), care sunt apoi alocate statelor membre, garantând principiul stabilității relative; întrucât stabilitatea relativă este un element important al PCP, care s-a dovedit a fi fiabil pe termen lung și oferă vizibilitate pescarilor, și care nu ar trebui periclitat; întrucât fiecare stat membru repartizează posibilitățile de pescuit între pescari și organizațiile de producători, în acord cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul are responsabilitatea să stabilească posibilitățile de pescuit (capturile totale admisibile sau eforturile de pescuit totale), care sunt apoi alocate statelor membre, garantând principiul stabilității relative; întrucât stabilitatea relativă este un element important al PCP, care s-a dovedit a fi fiabil pe termen lung și oferă vizibilitate pescarilor, și care nu ar trebui periclitat; întrucât fiecare stat membru repartizează posibilitățile de pescuit între pescari și organizațiile de producători, în acord cu principiul subsidiarității;

| D. | întrucât, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre sunt responsabile de alocarea posibilităților de pescuit; întrucât pot exista diferențe mari între sectoarele din diferite țări și, prin urmare, o abordare universală nu este de dorit; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre sunt responsabile de alocarea posibilităților de pescuit; întrucât pot exista diferențe mari între sectoarele din diferite țări și, prin urmare, o abordare universală nu este de dorit;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul PCP, statele membre trebuie să utilizeze criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice atunci când alocă posibilitățile de pescuit de care dispun, astfel cum se menționează la articolul 16 din Regulamentul PCP; întrucât acele criterii pot include impactul pescuitului asupra mediului, antecedentele în materie de conformitate, contribuția la economia locală și nivelurile istorice ale capturilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul PCP, statele membre trebuie să utilizeze criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice atunci când alocă posibilitățile de pescuit de care dispun, astfel cum se menționează la articolul 16 din Regulamentul PCP; întrucât acele criterii pot include impactul pescuitului asupra mediului, antecedentele în materie de conformitate, contribuția la economia locală și nivelurile istorice ale capturilor;

| F. | întrucât articolul 17 nu exclude pescuitul recreativ din domeniul său de aplicare și este la latitudinea statelor membre să decidă modul în care sunt alocate posibilitățile de pescuit la nivel național; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 17 nu exclude pescuitul recreativ din domeniul său de aplicare și este la latitudinea statelor membre să decidă modul în care sunt alocate posibilitățile de pescuit la nivel național;

| G. | întrucât articolul 17 stipulează că „statele membre fac eforturi pentru a oferi stimulente pentru navele de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului, precum un consum redus de energie sau o deteriorare limitată a habitatelor”; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 17 stipulează că „statele membre fac eforturi pentru a oferi stimulente pentru navele de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului, precum un consum redus de energie sau o deteriorare limitată a habitatelor”;

| H. | întrucât, potrivit articolului 16 statele membre trebuie să decidă asupra metodei de alocare a posibilităților de pescuit care le-au fost repartizate și care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile și întrucât fiecare stat membru trebuie să informeze Comisia cu privire la metoda de alocare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit articolului 16 statele membre trebuie să decidă asupra metodei de alocare a posibilităților de pescuit care le-au fost repartizate și care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile și întrucât fiecare stat membru trebuie să informeze Comisia cu privire la metoda de alocare;

| I. | întrucât publicarea datelor privind alocarea cotelor de pescuit trebuie efectuată în conformitate cu reglementările relevante privind protecția datelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât publicarea datelor privind alocarea cotelor de pescuit trebuie efectuată în conformitate cu reglementările relevante privind protecția datelor;

| J. | întrucât evaluarea CSTEP a dimensiunii sociale a PCP a constatat că, în 2020, 16 din 23 de state membre costiere au răspuns la solicitarea Comisiei de a o informa cu privire la metoda de alocare utilizată; |
| --- | --- |

J.

întrucât evaluarea CSTEP a dimensiunii sociale a PCP a constatat că, în 2020, 16 din 23 de state membre costiere au răspuns la solicitarea Comisiei de a o informa cu privire la metoda de alocare utilizată;

| K. | întrucât UE nu a respectat termenul pentru a atinge o stare ecologică bună a apelor marine ale UE până în 2020, după cum se prevede la articolul 1 alineatul (1) din Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”; întrucât raportul pe care Comisia l-a adoptat în 2020 privind primul ciclu de implementare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, ținând seama de caracterul său global, a stabilit că sistemul de protecție al UE este unul dintre cele mai ambițioase din lume și a concluzionat că acesta trebuie îmbunătățit pentru a soluționa probleme precum pescuitul excesiv în unele mări și practicile de pescuit nesustenabile, deșeurile din plastic, nutrienții în exces, zgomotul subacvatic și alte tipuri de poluare; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE nu a respectat termenul pentru a atinge o stare ecologică bună a apelor marine ale UE până în 2020, după cum se prevede la articolul 1 alineatul (1) din Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”; întrucât raportul pe care Comisia l-a adoptat în 2020 privind primul ciclu de implementare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”, ținând seama de caracterul său global, a stabilit că sistemul de protecție al UE este unul dintre cele mai ambițioase din lume și a concluzionat că acesta trebuie îmbunătățit pentru a soluționa probleme precum pescuitul excesiv în unele mări și practicile de pescuit nesustenabile, deșeurile din plastic, nutrienții în exces, zgomotul subacvatic și alte tipuri de poluare;

| L. | întrucât UE nu a respectat termenul fixat în 2020 pentru atingerea ratei de exploatare a producției maxime durabile (MSY) pentru toate stocurile de pescuit; întrucât, cu toate acestea, s-au înregistrat progrese considerabile în direcția atingerii obiectivului MSY, în special în Atlanticul de Nord-Est și în Marea Baltică, unde, în 2020, 99 % din debarcările gestionate exclusiv de UE și pentru care au fost disponibile avize științifice erau „stocuri gestionate în mod sustenabil”; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE nu a respectat termenul fixat în 2020 pentru atingerea ratei de exploatare a producției maxime durabile (MSY) pentru toate stocurile de pescuit; întrucât, cu toate acestea, s-au înregistrat progrese considerabile în direcția atingerii obiectivului MSY, în special în Atlanticul de Nord-Est și în Marea Baltică, unde, în 2020, 99 % din debarcările gestionate exclusiv de UE și pentru care au fost disponibile avize științifice erau „stocuri gestionate în mod sustenabil”;

| M. | întrucât UE s-a angajat să realizeze Agenda 2030 a ONU care include ODD 14: „conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă”; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE s-a angajat să realizeze Agenda 2030 a ONU care include ODD 14: „conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă”;

| N. | întrucât, în rezoluția sa referitoare la Strategia „De la fermă la consumator”, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre „să ofere sprijin adecvat pentru tranziția către pescuitul cu impact redus”, inclusiv „prin creșterea procentului cotelor naționale alocate pescuitului costier la scară mică”; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în rezoluția sa referitoare la Strategia „De la fermă la consumator”, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre „să ofere sprijin adecvat pentru tranziția către pescuitul cu impact redus”, inclusiv „prin creșterea procentului cotelor naționale alocate pescuitului costier la scară mică”;

| O. | întrucât „pescuitul costier la scară mică” este definit în Regulamentul privind Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEPAM) ca activități de pescuit desfășurate de nave de pescuit în ape marine și continentale cu o lungime totală mai mică de 12 m care nu utilizează unelte de pescuit tractate sau de pescari care practică pescuitul în picioare, inclusiv culegători de crustacee și moluște; |
| --- | --- |

O.

întrucât „pescuitul costier la scară mică” este definit în Regulamentul privind Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEPAM) ca activități de pescuit desfășurate de nave de pescuit în ape marine și continentale cu o lungime totală mai mică de 12 m care nu utilizează unelte de pescuit tractate sau de pescari care practică pescuitul în picioare, inclusiv culegători de crustacee și moluște;

| P. | întrucât Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 include obiectivul de a reduce impactul negativ al activităților de pescuit și de extracție asupra habitatelor și speciilor marine sensibile, inclusiv asupra fundului marin, în vederea atingerii unei stări ecologice bune; |
| --- | --- |

P.

întrucât Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 include obiectivul de a reduce impactul negativ al activităților de pescuit și de extracție asupra habitatelor și speciilor marine sensibile, inclusiv asupra fundului marin, în vederea atingerii unei stări ecologice bune;

| Q. | întrucât obiectivele Strategiei UE privind biodiversitatea includ reducerea capturilor accidentale ale speciilor la un nivel care să permită refacerea și conservarea lor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât obiectivele Strategiei UE privind biodiversitatea includ reducerea capturilor accidentale ale speciilor la un nivel care să permită refacerea și conservarea lor;

| R. | întrucât pescuitul din UE este un sector strategic al Uniunii, care asigură un număr semnificativ de locuri de muncă directe și indirecte în zonele de pescuit și costiere, menținând o economie sustenabilă prin crearea de legături între ocuparea forței de muncă și mijloacele de subzistență ale populației, pe de o parte, și teritoriu și conservarea tradițiilor culturale, pe de altă parte; |
| --- | --- |

R.

întrucât pescuitul din UE este un sector strategic al Uniunii, care asigură un număr semnificativ de locuri de muncă directe și indirecte în zonele de pescuit și costiere, menținând o economie sustenabilă prin crearea de legături între ocuparea forței de muncă și mijloacele de subzistență ale populației, pe de o parte, și teritoriu și conservarea tradițiilor culturale, pe de altă parte;

| S. | întrucât FEPAM acordă sprijin financiar tinerilor pescari care se lansează în activități de pescuit, deși nu există nicio garanție ulterioară pentru obținerea posibilităților de pescuit; |
| --- | --- |

S.

întrucât FEPAM acordă sprijin financiar tinerilor pescari care se lansează în activități de pescuit, deși nu există nicio garanție ulterioară pentru obținerea posibilităților de pescuit;

| T. | întrucât pescuitul are o contribuție indispensabilă la securitatea alimentară a Uniunii; |
| --- | --- |

T.

întrucât pescuitul are o contribuție indispensabilă la securitatea alimentară a Uniunii;

| U. | întrucât pescuitul creează locuri de muncă atât pe mare, cât și pe uscat; întrucât unele regiuni depind de debarcările la nivel local pentru a asigura viabilitatea multor întreprinderi și pentru a menține dinamismul comunităților costiere; |
| --- | --- |

U.

întrucât pescuitul creează locuri de muncă atât pe mare, cât și pe uscat; întrucât unele regiuni depind de debarcările la nivel local pentru a asigura viabilitatea multor întreprinderi și pentru a menține dinamismul comunităților costiere;

| V. | întrucât nu există niciun raport cuprinzător privind punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul PCP de către Comisie, ceea ce înseamnă că singurele evaluări disponibile pentru această evaluare inițială a punerii în aplicare sunt cele publicate de CSTEP, de organizațiile caritabile, de sectorul pescuitului, de ONG-uri și de părțile interesate; |
| --- | --- |

V.

întrucât nu există niciun raport cuprinzător privind punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul PCP de către Comisie, ceea ce înseamnă că singurele evaluări disponibile pentru această evaluare inițială a punerii în aplicare sunt cele publicate de CSTEP, de organizațiile caritabile, de sectorul pescuitului, de ONG-uri și de părțile interesate;

| W. | întrucât, potrivit ultimei evaluări CSTEP a dimensiunii sociale a PCP, solicitarea adresată în 2020 de Comisie statelor membre de a furniza informații privind sistemul lor de alocare a inclus o întrebare referitoare la evaluarea impactului și doar două state membre (Suedia și Danemarca) au raportat că efectuează o astfel de evaluare; întrucât același raport a constatat că, în 2020, doar 16 din 23 de state membre costiere au răspuns la solicitarea Comisiei de a o informa cu privire la metoda de alocare utilizată; întrucât mai multe răspunsuri au fost prea puțin utile, deoarece cuprindeau doar descrieri generale ale flotei naționale de pescuit sau pur și simplu subliniau intenția alocărilor lor, fără să descrie „criteriile transparente și obiective”; |
| --- | --- |

W.

întrucât, potrivit ultimei evaluări CSTEP a dimensiunii sociale a PCP, solicitarea adresată în 2020 de Comisie statelor membre de a furniza informații privind sistemul lor de alocare a inclus o întrebare referitoare la evaluarea impactului și doar două state membre (Suedia și Danemarca) au raportat că efectuează o astfel de evaluare; întrucât același raport a constatat că, în 2020, doar 16 din 23 de state membre costiere au răspuns la solicitarea Comisiei de a o informa cu privire la metoda de alocare utilizată; întrucât mai multe răspunsuri au fost prea puțin utile, deoarece cuprindeau doar descrieri generale ale flotei naționale de pescuit sau pur și simplu subliniau intenția alocărilor lor, fără să descrie „criteriile transparente și obiective”;

| X. | întrucât, în sezonul de pescuit 2020, cota de ton roșu alocată navelor mici a fost de 3,03 % în Italia, 11,6 % în Croația, 11,89 % în Franța, 13,68 % în Portugalia și 36,93 % în Spania; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în sezonul de pescuit 2020, cota de ton roșu alocată navelor mici a fost de 3,03 % în Italia, 11,6 % în Croația, 11,89 % în Franța, 13,68 % în Portugalia și 36,93 % în Spania;

| Y. | întrucât majoritatea stocurilor sunt vizate în principal de tipuri de flote diferite, dar unele dintre ele sunt vizate atât de flotele de dimensiuni mici, cât și de dimensiuni mari; |
| --- | --- |

Y.

întrucât majoritatea stocurilor sunt vizate în principal de tipuri de flote diferite, dar unele dintre ele sunt vizate atât de flotele de dimensiuni mici, cât și de dimensiuni mari;

| Z. | întrucât, prin punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul PCP și prin alocarea cotelor de pescuit pe baza unor criterii de mediu, sociale sau economice transparente și obiective, UE poate realiza o tranziție echitabilă către o flotă de pescuit cu emisii scăzute de dioxid de carbon și cu impact redus; întrucât acest obiectiv trebuie corelat cu obiectivul de a realiza beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă și de a contribui la disponibilitatea aprovizionării cu alimente; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, prin punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul PCP și prin alocarea cotelor de pescuit pe baza unor criterii de mediu, sociale sau economice transparente și obiective, UE poate realiza o tranziție echitabilă către o flotă de pescuit cu emisii scăzute de dioxid de carbon și cu impact redus; întrucât acest obiectiv trebuie corelat cu obiectivul de a realiza beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă și de a contribui la disponibilitatea aprovizionării cu alimente;

| AA. | întrucât Comisia elaborează în prezent un plan de acțiune pentru conservarea resurselor piscicole și protejarea ecosistemelor marine, care trebuie să contribuie la realizarea unuia dintre obiectivele principale ale Pactului verde european, asigurând sustenabilitatea pescuitului și protecția adecvată a ecosistemelor marine și a biodiversității acestora; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Comisia elaborează în prezent un plan de acțiune pentru conservarea resurselor piscicole și protejarea ecosistemelor marine, care trebuie să contribuie la realizarea unuia dintre obiectivele principale ale Pactului verde european, asigurând sustenabilitatea pescuitului și protecția adecvată a ecosistemelor marine și a biodiversității acestora;

| AB. | întrucât, la 10 noiembrie 2020, Parlamentul, Consiliul și Comisia au ajuns la un acord cu privire la Regulamentul de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană; întrucât acest acord a fost apoi respins prin vot de Consiliu, contrar unei decizii convenite deja cu celelalte două instituții; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, la 10 noiembrie 2020, Parlamentul, Consiliul și Comisia au ajuns la un acord cu privire la Regulamentul de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană; întrucât acest acord a fost apoi respins prin vot de Consiliu, contrar unei decizii convenite deja cu celelalte două instituții;

| AC. | întrucât Brexitul a avut, de asemenea, un impact asupra distribuirii drepturilor de pescuit în UE, |
| --- | --- |

AC.

întrucât Brexitul a avut, de asemenea, un impact asupra distribuirii drepturilor de pescuit în UE,

| 1. | reamintește că stocurile de pește sunt o resursă publică naturală, că activitățile de pescuit și gestionarea lor reprezintă un avantaj bazat pe această resursă și aparțin patrimoniului nostru comun și că stocurile de pește ar trebui gestionate într-un mod care să garanteze cele mai mari beneficii pe termen lung pentru societate, să reducă la minimum impactul asupra ecosistemelor și să garanteze securitatea alimentară prin furnizarea de alimente sănătoase; reamintește că rentabilitatea economică a flotei europene ar trebui asigurată printr-o exploatare sustenabilă din punct de vedere ecologic, economic și social și pe baza unor avize științifice fiabile și a principiului precauției; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că cotele și posibilitățile de pescuit reprezintă un drept la o resursă publică; subliniază, în acest sens, că, în cadrul competenței statelor membre de a aloca posibilități de pescuit și ținând seama de principiile stabilității și previzibilității, niciun actor nu ar trebui să dispună de un drept nedefinit în timp la o anumită cotă sau la o anumită posibilitate de pescuit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, în pescuitul supus gestionării cotelor, problema speciilor de blocaj ar putea opri operațiunile de pescuit înainte de sfârșitul sezonului, cu implicații economice potențial semnificative pentru pescari; subliniază în această privință că un sistem de cote adecvat ar trebui să includă un grad echitabil de flexibilitate, deoarece aceasta ar permite pescarilor care au nevoie de cote suplimentare pentru o specie de blocaj și pescarilor care au cote disponibile să ajungă la un rezultat reciproc avantajos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că depinde de statele membre să stabilească criteriile pe care le folosesc atunci când alocă posibilitățile de pescuit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că Comisia nu a inițiat acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva niciunui stat membru cu privire la respectarea articolului 17 din Regulamentul PCP; |
| --- | --- |

5.

Folosirea unor criterii obiective și transparente

| 6. | subliniază că nu există niciun studiu al Comisiei care să analizeze aplicarea criteriilor de alocare a cotelor în temeiul articolelor 16 și 17 din Regulamentul PCP; constată o lipsă de transparență și faptul că mai multe state membre nu fac publice criteriile aplicate la distribuirea posibilităților de pescuit și le încurajează să facă aceste criterii publice și ușor accesibile; reamintește că o metodă de alocare obiectivă presupune o descriere clară și lipsită de ambiguitate a unor criterii de alocare bine definite, inclusiv o descriere clară a ponderării relative a criteriilor sau a condițiilor de utilizare a acestora în cazul unor criterii multiple de alocare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încurajează Comisia să elaboreze, dacă este necesar, un raport privind aplicarea criteriilor prevăzute la articolele 16 și 17 din Regulamentul PCP de către fiecare stat membru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să declanșeze procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu își respectă obligațiile în materie de transparență privind alocarea posibilităților de pescuit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că transparența criteriilor de alocare este unul dintre parametrii care oferă stabilitate și securitate juridică operatorilor; subliniază că este de dorit să se înregistreze progrese în domeniul transparenței în întreaga Uniune în ceea ce privește criteriile și aplicarea lor practică; subliniază, prin urmare, că informațiile despre funcționarea sistemului de posibilități de pescuit, inclusiv despre metoda de alocare, ar trebui să fie ușor accesibile și ușor de înțeles de oricine și mai ales de către operatori și părțile interesate, astfel încât să faciliteze o metodă de alocare coerentă și bazată pe norme, care să permită îmbunătățirea controlului, oportunități egale pentru toate părțile interesate și o mai mare predictibilitate pentru pescari; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să pună la dispoziția publicului propriile metode de distribuire a posibilităților de pescuit, în acord cu legislația aplicabilă privind protecția datelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că, în calitatea sa de gardian al tratatelor, Comisia are obligația de a garanta respectarea deplină a dispozițiilor consacrate la articolul 17 din Regulamentul PCP; invită Comisia, în acest sens, să asigure aplicarea corectă de către toate statele membre a dispoziției obligatorii privind transparența prevăzută la articolul 17 cu privire la procesele naționale de alocare a cotelor printr-o activitate de monitorizare activă și constantă și, dacă este necesar, să inițieze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu respectă această cerință; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că organizațiile de producători, cooperativele și deținătorii de cote pot face public în mod voluntar sistemul de repartizare a cotelor, dar nu pot fi obligați în niciun fel să facă acest lucru, din cauza legislației privind protecția datelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că organizațiile de producători și breslele de pescari joacă un rol esențial în repartizarea și gestionarea cotelor de pescuit între diferitele nave; constată că în multe state membre doar un număr relativ redus de pescari la scară mică fac parte din organizații de producători și un număr și mai redus de pescari la scară mică au organizații proprii de producători, fapt ce le limitează capacitatea de a exploata acest canal de acces la posibilitățile de pescuit; încurajează Comisia și statele membre să faciliteze crearea de organizații de producători pentru și de către pescarii la scară mică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că metodele de alocare ar trebui elaborate cu implicarea comunităților de pescari, a autorităților regionale și a altor părți interesate relevante, garantându-se că toate segmentele de flotă, organizațiile de producători, „Cofradias” de pescuit (breslele de pescari) și organizațiile lucrătorilor sunt reprezentate în mod echitabil, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, și că acestea ar trebui să includă garanții, cum ar fi perioade de preaviz, pentru a permite pescarilor să se adapteze în cazul în care statele membre decid să își modifice metoda de alocare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să conceapă sistemele de alocare astfel încât să garanteze simplitatea lor, să evite procesele birocratice greoaie și, în cele din urmă, să permită operatorilor și părților interesate să monitorizeze criteriile și procesul de alocare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să asigure condiții de concurență echitabile și egalitate de șanse pentru toți pescarii pentru a permite accesul echitabil la resursele marine; |
| --- | --- |

16.

Folosirea criteriilor de mediu, sociale și economice

| 17. | constată că nu există semnalări ale Comisiei și niciun caz înregistrat de modificare a metodelor de alocare de către statele membre de la intrarea în vigoare a PCP reformate și a articolului 17 din Regulamentul PCP, ceea ce sugerează că reforma PCP din 2013 nu a avut un impact semnificativ asupra metodelor de alocare; ia act de faptul că CSTEP, în raportul său privind dimensiunea socială a Regulamentului PCP, reliefează că, deși, în general, statele membre nu au stabilit o linie directă între articolul 17 și sistemele lor naționale de alocare a cotelor, ele utilizează sau au utilizat în procesul de alocare criterii care ar putea fi calificate drept criterii sociale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că nivelurile istorice ale capturilor sunt în prezent cele mai frecvente criterii aplicate de statele membre pentru distribuirea posibilităților de pescuit; consideră că astfel de criterii oferă stabilitate și recunoaște dependența flotei și a comunităților de pescuit de resursele piscicole, precum și importanța accesului stabil și previzibil al flotelor și al comunităților de pescari la resursele piscicole; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că datele disponibile arată că doar unele state membre utilizează criterii de mediu, sociale sau economice pentru a repartiza posibilitățile de pescuit și că, dacă sunt utilizate, nu au o pondere mare în distribuția finală; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că articolul 17 al Regulamentului PCP prevede că „în momentul alocării posibilităților de pescuit disponibile în conformitate cu articolul 16, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice”; constată că versiunea în limba engleză include cuvântul „shall”; constată că între diferitele versiuni lingvistice există discrepanțe care pot da naștere unor interpretări diferite ale caracterului juridic obligatoriu al acestui element; ia act, cu toate acestea, de faptul că în hotărârea sa în cauza Spika (C-540/16) (7) Curtea de Justiție a Uniunii Europene concluzionează că statele membre trebuie să utilizeze „criterii transparente și obiective” atunci când alocă posibilitățile de pescuit de care dispun în temeiul articolului 16 din Regulamentul PCP; invită Comisia să abordeze această chestiune în următorul său raport privind funcționarea PCP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apreciază faptul că actualele metode de alocare, bazate în mare măsură pe drepturile istorice, permit un anumit nivel de stabilitate economică în sectorul pescuitului, ceea ce poate fi o condiție ca operatorii să inoveze și să adopte tehnici mai sustenabile, dar recunoaște că în anumite cazuri ele contribuie la accentuarea unor tendințe precum concentrarea economică în sectorul pescuitului, care denaturează concurența, creează bariere pentru ultimii intrați în activitate și fac sectorul neatractiv pentru pescarii tineri noi; consideră, de asemenea, că în unele cazuri aceste metode nu stimulează suficient pescarii care aplică practici de pescuit cu impact redus asupra mediului și nu oferă oportunități echitabile tuturor pescarilor, inclusiv micilor pescari; încurajează, în acest sens, statele membre să garanteze în mod adecvat o distribuție echitabilă a cotelor între diferitele segmente de flotă, ținând seama de nevoile tuturor pescarilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | observă că, pentru stocurile pentru care capturile totale admisibile sunt în creștere, de exemplu în cazul unei bune gestionări a stocurilor sau al unui plan de refacere de succes, statele membre ar putea lua în considerare distribuirea cotelor suplimentare pe baza unor criterii economice, sociale și de mediu, în conformitate cu articolul 17; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că pescuitul artizanal și tradițional și asociațiile din acest domeniu, cum ar fi „Cofradias” de pescuit, sunt o caracteristică fundamentală a societății, a economiei, a culturii și a tradiției locale în multe zone costiere și insule din UE și, prin urmare, consideră că ar trebui să beneficieze de atenție și tratament speciale, inclusiv de cote ad hoc, mai ales în cazul unei creșteri a cantității generale a stocurilor datorată bunei gestionări a cotelor sau unui plan de refacere de succes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că utilizarea tuturor tipurilor de criterii menționate la articolul 17 (economice, sociale și de mediu) în alocarea posibilităților de pescuit este un element important pentru a atinge pe deplin obiectivele stabilite în Regulamentul PCP, în Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și în Strategia privind biodiversitatea pentru 2030; reamintește că statele membre sunt responsabile de elaborarea și implementarea criteriilor de alocare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că datele de calitate privind impactul asupra mediului și impactul social și economic al pescuitului recreativ adesea lipsesc sau sunt incomplete, ceea ce înseamnă că criteriile de mediu, sociale și economice nu pot fi elaborate conform cerințelor de la articolul 17; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă Comisia să amelioreze și să dezvolte colectarea acestor date privind pescuitul recreativ printr-un cadru de colectare a datelor ameliorat și prin alte instrumente de politică; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să garanteze că fiecare stat membru vizat alocă posibilități de pescuit în conformitate cu Regulamentul PCP și în special cu articolul 17, utilizând criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice; consideră că fiecare stat membru, în acord cu principiul subsidiarității, ar trebui să se asigure că criteriile sunt sustenabile și echilibrate pentru a ține seama de particularitățile și dificultățile locale care trebuie abordate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că tipurile de pescuit și realitățile cu care se confruntă acestea variază foarte mult pe teritoriul UE și că, prin urmare, nu există criterii universale de natură economică, ecologică sau socială care să poată fi aplicate în mod uniform în întreaga UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că, în mai multe țări, statele membre și organizațiile de producători au creat rezerve de cote care ar putea fi distribuite pescarilor pe baza unor criterii de mediu, economice și sociale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre să ofere pescarilor stimulente pentru a folosi cele mai sustenabile și ecologice practici și metode de pescuit; consideră că astfel de stimulente ar trebui luate în considerare la elaborarea metodei de alocare în conformitate cu articolul 17 și încurajează statele membre să țină seama de considerentele climatice și ecosistemice în procesele lor de alocare, pe baza unui set de criterii transparente; reamintește că, conform articolului 17, statele membre trebuie să facă eforturi pentru a oferi stimulente pentru navele de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului, precum un consum redus de energie sau o deteriorare limitată a habitatelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită statele membre să stimuleze operatorii, prin procesele lor de alocare, să stabilească și să îmbunătățească dialogul social cu sindicatele și organizațiile lucrătorilor, precum și să aplice pe deplin contracte colective de muncă, cu scopul de a promova sustenabilitatea socială și condițiile de muncă echitabile în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că statele membre trebuie să depună eforturi pentru a oferi stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului; observă că unele state membre oferă astfel de stimulente; invită și alte state membre să ofere astfel de stimulente; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că alocarea posibilităților de pescuit utilizând criterii precum un impact mai redus asupra mediului și ținând cont de antecedentele operatorului în materie de conformitate contribuie la refacerea stocurilor de pește la un nivel sustenabil și la îmbunătățirea protecției biodiversității; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită statele membre, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul PCP, să sprijine intrarea în activitate a tinerilor și a noilor pescari, ca să reducă barierele la intrarea în activitate, să corecteze disfuncționalitățile pieței și, în cele din urmă, să faciliteze reînnoirea generațiilor atât de necesară în sectorul pescuitului; invită, de asemenea, statele membre să utilizeze toate oportunitățile din cadrul FEPAM pentru a aborda problema reînnoirii generațiilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să colaboreze mai proactiv cu statele membre vizate pe tema implementării dispozițiilor prevăzute la articolul 17 din Regulamentul PCP; invită Comisia să sprijine mai departe statele membre în utilizarea deplină a unor criterii transparente și obiective, inclusiv a celor de natură economică, socială și de mediu, atunci când își elaborează metodologia de alocare a posibilităților de pescuit, de exemplu prin publicarea unor orientări; subliniază că trebuie să se ia în considerare asigurarea stabilității economice și a perspectivelor de viitor ale pescarilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia ca, în viitorul său raport privind funcționarea PCP, să analizeze punerea în aplicare a articolului 17 din Regulamentul PCP de către statele membre și să facă propuneri de îmbunătățire a acesteia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că UE încă nu dispune de un instrument legislativ pentru a pune în aplicare deciziile Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic adoptate în cadrul celor mai recente sesiuni ale sale; subliniază cu profundă îngrijorare că un astfel de vid normativ riscă să pericliteze alocarea unor cote importante pentru sectorul pescuitului din UE; îndeamnă președinția Consiliului să prezinte, așadar, o propunere alternativă la acordul convenit deja între părți care să se alinieze la poziția Parlamentului; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(2)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(3)  JO C 506, 15.12.2021, p. 160.

(4)  JO L 247, 13.7.2021, p. 1.

(5)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(6)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(7)  Hotărârea din 12 iulie 2018, UAB „Spika” și alții/Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos, C-540/16, ECLI:EU:C:2018:565.

---

Miercuri, 8 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/70

---

P9_TA(2022)0236

Securitatea în cadrul Parteneriatului estic și rolul politicii de securitate și apărare comune

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la securitatea în cadrul Parteneriatului estic și rolul politicii de securitate și apărare comune (2021/2199(INI))

(2022/C 493/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), în special considerentele (3), (4) și (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), în special considerentele (3), (4) și (6),

| — | având în vedere titlul V din TUE, în special capitolul 2 secțiunea 2 privind dispozițiile referitoare la politica de securitate și apărare comună (PSAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din TUE, în special capitolul 2 secțiunea 2 privind dispozițiile referitoare la politica de securitate și apărare comună (PSAC),

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (1), Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (2), Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (3), Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (4), precum și Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (1), Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (2), Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (3), Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (4), precum și Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte (5),

| — | având în vedere regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/887 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de înființare a Centrului european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/887 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de înființare a Centrului european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (8),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (9),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/1792 a Consiliului din 11 octombrie 2021 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/1792 a Consiliului din 11 octombrie 2021 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (10),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (11),

| — | având în vedere deciziile (PESC) 2021/748 (12), 2021/749 (13) și 2021/750 (14) ale Consiliului din 6 mai 2021 privind participarea Canadei, a Regatului Norvegiei și a Statelor Unite ale Americii la proiectul PESCO de mobilitate militară, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile (PESC) 2021/748 (12), 2021/749 (13) și 2021/750 (14) ale Consiliului din 6 mai 2021 privind participarea Canadei, a Regatului Norvegiei și a Statelor Unite ale Americii la proiectul PESCO de mobilitate militară,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/1537 a Consiliului din 22 octombrie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/1537 a Consiliului din 22 octombrie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (15),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/1127 a Consiliului din 30 iulie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/1127 a Consiliului din 30 iulie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/797 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (16),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (17),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (18),

| — | având în vedere Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (19) și Decizia (PESC) 2021/813 a Consiliului din 20 mai 2021 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (19) și Decizia (PESC) 2021/813 a Consiliului din 20 mai 2021 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (20),

| — | având în vedere Acțiunea comună 2008/736/CFSP a Consiliului din 15 septembrie 2008 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (21), și Decizia (PESC) 2020/1990 a Consiliului din 3 decembrie 2020 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2008/736/CFSP a Consiliului din 15 septembrie 2008 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (21), și Decizia (PESC) 2020/1990 a Consiliului din 3 decembrie 2020 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (22),

| — | având în vedere programul anual de lucru al Fondului european de apărare pentru 2021, adoptat de Comisie la 30 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul anual de lucru al Fondului european de apărare pentru 2021, adoptat de Comisie la 30 iunie 2021,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (COM(2020)0605),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 13 septembrie 2017 intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 13 septembrie 2017 intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE” (JOIN(2017)0450),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere reuniunea informală a Consiliului European din 10-11 martie 2022, reuniunea oficială a Consiliului European din 24-25 martie 2022 și summitul extraordinar al NATO din 24 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea informală a Consiliului European din 10-11 martie 2022, reuniunea oficială a Consiliului European din 24-25 martie 2022 și summitul extraordinar al NATO din 24 martie 2022,

| — | având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere noua agendă strategică 2019-2024, adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere noua agendă strategică 2019-2024, adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, 26 iunie 2015, 15 decembrie 2016, 9 martie 2017, 22 iunie 2017, 20 noiembrie 2017 și 15 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, 26 iunie 2015, 15 decembrie 2016, 9 martie 2017, 22 iunie 2017, 20 noiembrie 2017 și 15 decembrie 2017,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe și din 24 ianuarie 2022 privind situația în materie de securitate europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe și din 24 ianuarie 2022 privind situația în materie de securitate europeană,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016, 18 mai 2017, 17 iulie 2017, 25 iunie 2018, 17 iunie 2019, 10 decembrie 2019, 17 iunie 2020, 12 octombrie 2020, 20 noiembrie 2020, 7 decembrie 2020 și 10 mai 2021 privind politica de securitate și apărare comună (PSAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016, 18 mai 2017, 17 iulie 2017, 25 iunie 2018, 17 iunie 2019, 10 decembrie 2019, 17 iunie 2020, 12 octombrie 2020, 20 noiembrie 2020, 7 decembrie 2020 și 10 mai 2021 privind politica de securitate și apărare comună (PSAC),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2021 referitoare la Pactul privind PSAC civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2021 referitoare la Pactul privind PSAC civilă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2020 referitoare la acțiunea externă a UE privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2020 referitoare la acțiunea externă a UE privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 19 noiembrie 2018, referitoare la instituirea unui Pact privind o PSAC civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 19 noiembrie 2018, referitoare la instituirea unui Pact privind o PSAC civilă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind un cadru pentru un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare („setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind un cadru pentru un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare („setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”),

| — | având în vedere raportul final al primului ciclu al procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) prezentat Consiliului în cadrul reuniunii sale din 20 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al primului ciclu al procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) prezentat Consiliului în cadrul reuniunii sale din 20 noiembrie 2020,

| — | având în vedere strategia globală intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia globală intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic de la Praga din 2009, de la Varșovia din 2011, de la Vilnius din 2013, de la Riga din 2015 și de la Bruxelles din 2017 și 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic de la Praga din 2009, de la Varșovia din 2011, de la Vilnius din 2013, de la Riga din 2015 și de la Bruxelles din 2017 și 2021,

| — | având în vedere declarația comună adoptată de comisiile parlamentare pentru afaceri externe ale Trioului Asociat, precum și cele ale Poloniei și Lituaniei, adoptate la 13 decembrie 2021, privind întărirea cooperării în domeniul monitorizării drepturilor omului pe teritoriile statelor membre ale Parteneriatului estic ocupate de Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună adoptată de comisiile parlamentare pentru afaceri externe ale Trioului Asociat, precum și cele ale Poloniei și Lituaniei, adoptate la 13 decembrie 2021, privind întărirea cooperării în domeniul monitorizării drepturilor omului pe teritoriile statelor membre ale Parteneriatului estic ocupate de Rusia,

| — | având în vedere protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014, memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 și pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014, memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 și pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015,

| — | având în vedere reuniunile trilaterale din 14 decembrie 2021 și 6 aprilie 2022 dintre președintele Consiliului European, Charles Michel, președintele Republicii Azerbaidjan, Ilham Aliyev, și prim-ministrul Republicii Armenia, Nikol Pașinian, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunile trilaterale din 14 decembrie 2021 și 6 aprilie 2022 dintre președintele Consiliului European, Charles Michel, președintele Republicii Azerbaidjan, Ilham Aliyev, și prim-ministrul Republicii Armenia, Nikol Pașinian,

| — | având în vedere declarația comună privind cooperarea UE-NATO din 10 iulie 2018 și declarația comună UE-NATO din 8 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună privind cooperarea UE-NATO din 10 iulie 2018 și declarația comună UE-NATO din 8 iulie 2016,

| — | având în vedere cel de-al șaselea raport din 17 mai 2021 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea raport din 17 mai 2021 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere declarația comună a UE și a ONU din 24 ianuarie 2022 privind consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor: Priorități pentru perioada 2022-2024, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a UE și a ONU din 24 ianuarie 2022 privind consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor: Priorități pentru perioada 2022-2024,

| — | având în vedere Carta ONU, Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Carta de la Paris din 1990 pentru o nouă Europă, Codul de conduită al OSCE privind aspectele politico-militare de securitate din 3 decembrie 1994, Memorandumul privind garanțiile de securitate în legătură cu aderarea Ucrainei la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare din 5 decembrie 1994 (Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile în materie de securitate) și Documentul de la Viena din 30 noiembrie 2011 privind măsurile de consolidare a încrederii și a securității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU, Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Carta de la Paris din 1990 pentru o nouă Europă, Codul de conduită al OSCE privind aspectele politico-militare de securitate din 3 decembrie 1994, Memorandumul privind garanțiile de securitate în legătură cu aderarea Ucrainei la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare din 5 decembrie 1994 (Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile în materie de securitate) și Documentul de la Viena din 30 noiembrie 2011 privind măsurile de consolidare a încrederii și a securității,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația prizonierilor de război în urma celui mai recent conflict dintre Armenia și Azerbaidjan (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la situația prizonierilor de război în urma celui mai recent conflict dintre Armenia și Azerbaidjan (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Ucraina (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Ucraina (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020 (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE – Republica Moldova (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE – Republica Moldova (29),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (30),

| — | având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Parteneriatul estic, în perioada de pregătire a summitului din iunie 2020 (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Parteneriatul estic, în perioada de pregătire a summitului din iunie 2020 (31),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (32),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la apărarea cibernetică (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la apărarea cibernetică (33),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special cele legate de acțiunile Rusiei pe teritoriile țărilor din Parteneriatul estic, anexarea ilegală a Crimeii, încălcarea drepturilor tătarilor din Crimeea, ocuparea unor părți ale teritoriului Ucrainei, Georgiei și Republicii Moldova și acțiunile conexe de delimitare a frontierei, precum și propaganda și dezinformarea ostile împotriva UE și a țărilor Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special cele legate de acțiunile Rusiei pe teritoriile țărilor din Parteneriatul estic, anexarea ilegală a Crimeii, încălcarea drepturilor tătarilor din Crimeea, ocuparea unor părți ale teritoriului Ucrainei, Georgiei și Republicii Moldova și acțiunile conexe de delimitare a frontierei, precum și propaganda și dezinformarea ostile împotriva UE și a țărilor Parteneriatului estic,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0168/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0168/2022),

| A. | întrucât Parteneriatul estic este parte din politica de vecinătate a UE și întrucât UE are o abordare cuprinzătoare în materie de securitate și reziliență, inclusiv împotriva amenințărilor cibernetice și hibride, concepută special pentru a întări relațiile cu cele șase țări ale Parteneriatului estic: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, prin care contribuie la promovarea păcii, a stabilității, a rezilienței, a prosperității comune, a dezvoltării durabile, a reformelor și a securității umane în vecinătatea estică a UE, să consolideze cooperarea economică, să sprijine reformele transsectoriale și să contribuie la reziliența globală a acestor țări, într-un spirit de asumare și responsabilitate comună; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic este parte din politica de vecinătate a UE și întrucât UE are o abordare cuprinzătoare în materie de securitate și reziliență, inclusiv împotriva amenințărilor cibernetice și hibride, concepută special pentru a întări relațiile cu cele șase țări ale Parteneriatului estic: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, prin care contribuie la promovarea păcii, a stabilității, a rezilienței, a prosperității comune, a dezvoltării durabile, a reformelor și a securității umane în vecinătatea estică a UE, să consolideze cooperarea economică, să sprijine reformele transsectoriale și să contribuie la reziliența globală a acestor țări, într-un spirit de asumare și responsabilitate comună;

| B. | întrucât Parteneriatul estic urmărește să promoveze stabilitatea, prosperitatea și cooperarea reciprocă și să promoveze angajamentul față de reformele necesare; întrucât este imperios necesară soluționarea pașnică a conflictelor în cadrul Parteneriatului estic, în special prin abordări și foruri multilaterale, precum OSCE; întrucât trebuie elaborată o strategie privind aspectele de securitate ale politicii UE pentru Parteneriatul estic, plecând de la nevoile în materie de securitate ale țărilor partenere în chestiune, întrucât destabilizarea regiunii Parteneriatului estic reprezintă o importantă problemă globală și o amenințare la adresa păcii, stabilității și securității țărilor Parteneriatului estic și a continentului european; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul estic urmărește să promoveze stabilitatea, prosperitatea și cooperarea reciprocă și să promoveze angajamentul față de reformele necesare; întrucât este imperios necesară soluționarea pașnică a conflictelor în cadrul Parteneriatului estic, în special prin abordări și foruri multilaterale, precum OSCE; întrucât trebuie elaborată o strategie privind aspectele de securitate ale politicii UE pentru Parteneriatul estic, plecând de la nevoile în materie de securitate ale țărilor partenere în chestiune, întrucât destabilizarea regiunii Parteneriatului estic reprezintă o importantă problemă globală și o amenințare la adresa păcii, stabilității și securității țărilor Parteneriatului estic și a continentului european;

| C. | întrucât Parteneriatul estic s-a confruntat cu încălcări grave ale dreptului internațional, amenințări la adresa securității și conflicte în ultimii ani, ce au condus la actualul război de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei; întrucât securitatea și pacea în vecinătatea estică presupune respectarea și susținerea dreptului internațional, a integrității teritoriale și a drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a ajuta țările asociate din Parteneriatul estic să își recâștige suveranitatea deplină și controlul asupra teritoriilor lor; întrucât este de maximă importanță ca UE să își asume un angajament clar pentru perspectiva europeană a țărilor asociate din Parteneriatul estic pentru a da astfel un impuls reformelor prodemocratice și pentru securitatea, stabilitatea și prosperitatea societăților lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parteneriatul estic s-a confruntat cu încălcări grave ale dreptului internațional, amenințări la adresa securității și conflicte în ultimii ani, ce au condus la actualul război de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei; întrucât securitatea și pacea în vecinătatea estică presupune respectarea și susținerea dreptului internațional, a integrității teritoriale și a drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a ajuta țările asociate din Parteneriatul estic să își recâștige suveranitatea deplină și controlul asupra teritoriilor lor; întrucât este de maximă importanță ca UE să își asume un angajament clar pentru perspectiva europeană a țărilor asociate din Parteneriatul estic pentru a da astfel un impuls reformelor prodemocratice și pentru securitatea, stabilitatea și prosperitatea societăților lor;

| D. | întrucât UE și partenerii săi din Parteneriatul estic au decis să își intensifice cooperarea în domeniul securității, de exemplu sprijinind mai mult partenerii pentru a face față amenințărilor hibride și cibernetice; întrucât trebuie menținut accentul și pe amenințările convenționale, date fiind evoluțiile recente din țările Parteneriatului estic și Asia Centrală; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și partenerii săi din Parteneriatul estic au decis să își intensifice cooperarea în domeniul securității, de exemplu sprijinind mai mult partenerii pentru a face față amenințărilor hibride și cibernetice; întrucât trebuie menținut accentul și pe amenințările convenționale, date fiind evoluțiile recente din țările Parteneriatului estic și Asia Centrală;

| E. | întrucât obiectivele esențiale ale Parteneriatului estic sunt benefice pentru toate țările învecinate, inclusiv pentru Rusia, deoarece contribuie la crearea unei regiuni mai stabile prin măsuri care apără dreptul internațional, respectarea integrității teritoriale și a tratatelor care reglementează relațiile dintre state, precum și măsuri care consolidează buna guvernanță, democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și relațiile de bună vecinătate prin promovarea păcii, a stabilității, a prosperității comune și a perspectivelor pentru popoarele din toate țările Parteneriatului estic; întrucât destabilizarea regiunii Parteneriatului estic reprezintă o amenințare importantă la adresa păcii, stabilității și securității în UE și în lume; |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivele esențiale ale Parteneriatului estic sunt benefice pentru toate țările învecinate, inclusiv pentru Rusia, deoarece contribuie la crearea unei regiuni mai stabile prin măsuri care apără dreptul internațional, respectarea integrității teritoriale și a tratatelor care reglementează relațiile dintre state, precum și măsuri care consolidează buna guvernanță, democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și relațiile de bună vecinătate prin promovarea păcii, a stabilității, a prosperității comune și a perspectivelor pentru popoarele din toate țările Parteneriatului estic; întrucât destabilizarea regiunii Parteneriatului estic reprezintă o amenințare importantă la adresa păcii, stabilității și securității în UE și în lume;

| F. | întrucât summitul Parteneriatului estic din 15 decembrie 2021 a reafirmat dreptul suveran al fiecărui partener de a-și hotărî nivelul de ambiție și obiectivele în relațiile sale cu UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât summitul Parteneriatului estic din 15 decembrie 2021 a reafirmat dreptul suveran al fiecărui partener de a-și hotărî nivelul de ambiție și obiectivele în relațiile sale cu UE;

| G. | întrucât acest summit a condus la eforturi sporite de consolidare a rezilienței și a comunicării strategice, de combatere a dezinformării și de promovare a dialogului în materie de securitate și în domeniul cibernetic, precum și a cooperării în domeniile PSAC; |
| --- | --- |

G.

întrucât acest summit a condus la eforturi sporite de consolidare a rezilienței și a comunicării strategice, de combatere a dezinformării și de promovare a dialogului în materie de securitate și în domeniul cibernetic, precum și a cooperării în domeniile PSAC;

| H. | întrucât toate țările din Parteneriatul estic, cu excepția Belarusului, sunt implicate în conflicte privind teritoriul propriu, orchestrate de Rusia sau implicând Rusia; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate țările din Parteneriatul estic, cu excepția Belarusului, sunt implicate în conflicte privind teritoriul propriu, orchestrate de Rusia sau implicând Rusia;

| I. | întrucât, la 22 februarie 2022, ambele camere ale Parlamentului rus – Consiliul federal și Duma de Stat – au aprobat în unanimitate recunoașterea regiunilor separatiste Donețk și Luhansk din Ucraina ca state independente; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 22 februarie 2022, ambele camere ale Parlamentului rus – Consiliul federal și Duma de Stat – au aprobat în unanimitate recunoașterea regiunilor separatiste Donețk și Luhansk din Ucraina ca state independente;

| J. | întrucât, la 23 februarie 2022, Parlamentul rus a aprobat prin vot intervenția armată solicitată de președintele Putin în afara țării pentru a „sprijini separatiștii din Ucraina”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 23 februarie 2022, Parlamentul rus a aprobat prin vot intervenția armată solicitată de președintele Putin în afara țării pentru a „sprijini separatiștii din Ucraina”;

| K. | întrucât, la 24 februarie 2022, președintele rus Vladimir Putin a anunțat într-o înregistrare televizată că a inițiat „o operațiune militară specială” în estul Ucrainei; întrucât câteva minute mai târziu au avut loc atacuri cu rachete în zeci de orașe din întreaga țară, inclusiv în capitala Ucrainei; întrucât soldați și vehicule blindate au invadat estul Ucrainei, și din Belarus în nord și din Crimeea, anexată ilegal de Rusia, la sud; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 24 februarie 2022, președintele rus Vladimir Putin a anunțat într-o înregistrare televizată că a inițiat „o operațiune militară specială” în estul Ucrainei; întrucât câteva minute mai târziu au avut loc atacuri cu rachete în zeci de orașe din întreaga țară, inclusiv în capitala Ucrainei; întrucât soldați și vehicule blindate au invadat estul Ucrainei, și din Belarus în nord și din Crimeea, anexată ilegal de Rusia, la sud;

| L. | întrucât, la 27 februarie 2022, președintele Putin a luat decizia de a modifica nivelul de alertă pentru forțele și rachetele nucleare ruse la cel mai înalt nivel de pregătire pentru luptă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 27 februarie 2022, președintele Putin a luat decizia de a modifica nivelul de alertă pentru forțele și rachetele nucleare ruse la cel mai înalt nivel de pregătire pentru luptă;

| M. | întrucât, la 24 februarie 2022, după comasarea a peste 200 000 de soldați în formațiune de atac la granița Ucrainei, intensificând totodată tacticile hibride și de război cibernetic împotriva autorităților ucrainene avute în colimator, Rusia a lansat o invazie la scară largă a Ucrainei prin frontierele sale nordice, estice și sudice și din Marea Neagră, bombardând intensiv zone civile, folosindu-se de superioritatea forțelor sale aeriene și navale și a armamentului din dotare; întrucât acesta este, în ansamblu, cel mai mare conflict militar din Europa de după cel de-Al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 24 februarie 2022, după comasarea a peste 200 000 de soldați în formațiune de atac la granița Ucrainei, intensificând totodată tacticile hibride și de război cibernetic împotriva autorităților ucrainene avute în colimator, Rusia a lansat o invazie la scară largă a Ucrainei prin frontierele sale nordice, estice și sudice și din Marea Neagră, bombardând intensiv zone civile, folosindu-se de superioritatea forțelor sale aeriene și navale și a armamentului din dotare; întrucât acesta este, în ansamblu, cel mai mare conflict militar din Europa de după cel de-Al Doilea Război Mondial;

| N. | întrucât, în pofida dificultăților inițiale cauzate de eforturile intense de rezistență ale Ucrainei, forțele ruse au desfășurat operațiuni ofensive și atacuri aeriene și de artilerie/rachete asupra pozițiilor și infrastructurii civile, inclusiv asupra unor coridoare de evacuare cunoscute; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în pofida dificultăților inițiale cauzate de eforturile intense de rezistență ale Ucrainei, forțele ruse au desfășurat operațiuni ofensive și atacuri aeriene și de artilerie/rachete asupra pozițiilor și infrastructurii civile, inclusiv asupra unor coridoare de evacuare cunoscute;

| O. | întrucât, la 13 martie 2022, Rusia a escaladat războiul de agresiune în Ucraina prin atacuri asupra unei importante baze militare la mai puțin de 16 km de frontiera poloneză, ucigând cel puțin 35 de persoane și rănind alte 134, sporind și mai mult tensiunile în regiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 13 martie 2022, Rusia a escaladat războiul de agresiune în Ucraina prin atacuri asupra unei importante baze militare la mai puțin de 16 km de frontiera poloneză, ucigând cel puțin 35 de persoane și rănind alte 134, sporind și mai mult tensiunile în regiune;

| P. | întrucât Rusia condusă de președintele Putin continuă războiul de agresiune și un război hibrid continuu împotriva unor țări din Parteneriatul estic, sub amenințarea permanentă cu forța în întreaga regiune, agresiunea armată și ocupația ilegală, pentru a menține statele vizate slabe din punct de vedere politic și dezechilibrate și supuse sferei de influență autodeclarată a Moscovei, ignorând pe de-a-ntregul dreptul suveran al țărilor Parteneriatului estic la integritate teritorială, la propriile alegeri de politică externă și de alianțe, încălcând principiile aplicabile ale OSCE consacrate în Actul final de la Helsinki din 1975, Carta de la Paris din 1990, precum și Documentul de la Istanbul (1999) și Declarația de la Astana (2010); întrucât acțiunile agresive ale Rusiei și încercările sale de a slăbi ordinea europeană de securitate cauzează instabilitate atât în regiune, cât și în afara acesteia și vizează inclusiv slăbirea și compromiterea rolului UE în regiune; |
| --- | --- |

P.

întrucât Rusia condusă de președintele Putin continuă războiul de agresiune și un război hibrid continuu împotriva unor țări din Parteneriatul estic, sub amenințarea permanentă cu forța în întreaga regiune, agresiunea armată și ocupația ilegală, pentru a menține statele vizate slabe din punct de vedere politic și dezechilibrate și supuse sferei de influență autodeclarată a Moscovei, ignorând pe de-a-ntregul dreptul suveran al țărilor Parteneriatului estic la integritate teritorială, la propriile alegeri de politică externă și de alianțe, încălcând principiile aplicabile ale OSCE consacrate în Actul final de la Helsinki din 1975, Carta de la Paris din 1990, precum și Documentul de la Istanbul (1999) și Declarația de la Astana (2010); întrucât acțiunile agresive ale Rusiei și încercările sale de a slăbi ordinea europeană de securitate cauzează instabilitate atât în regiune, cât și în afara acesteia și vizează inclusiv slăbirea și compromiterea rolului UE în regiune;

| Q. | întrucât agresiunea militară directă a Rusiei împotriva Georgiei în 2008 și ocuparea ulterioară a 20 % din teritoriul său, invazia, ocuparea temporară și anexarea ilegală a Crimeii în 2014, precum și sprijinul acordat separatiștilor din Donețk și Luhansk au destabilizat regiunea și au servit drept precedent pentru războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și la încălcări clare ale suveranității, independenței, unității și integrității teritoriale a Georgiei și Ucrainei; întrucât UE a condamnat cu fermitate aceste acțiuni și și-a reiterat în termeni fermi hotărârea de a nu recunoaște regiunile anexate și ocupate ilegal de Rusia, pe care aceasta le-a folosit pentru a lansa agresiuni împotriva unor țări din Parteneriatul estic, determinând statele membre și UE să ia o serie de măsuri restrictive; întrucât acțiunile Rusiei au demonstrat că respinge aspirațiile țărilor asociate din Parteneriatul estic de a adera la UE sau la NATO și că este hotărâtă să conteste orice încercare de a sprijini dezvoltarea democratică într-o regiune pe care o consideră „vecinătatea sa apropiată”; întrucât această regiune este încă percepută de Kremlin ca aflându-se în sfera de influență a Rusiei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât agresiunea militară directă a Rusiei împotriva Georgiei în 2008 și ocuparea ulterioară a 20 % din teritoriul său, invazia, ocuparea temporară și anexarea ilegală a Crimeii în 2014, precum și sprijinul acordat separatiștilor din Donețk și Luhansk au destabilizat regiunea și au servit drept precedent pentru războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și la încălcări clare ale suveranității, independenței, unității și integrității teritoriale a Georgiei și Ucrainei; întrucât UE a condamnat cu fermitate aceste acțiuni și și-a reiterat în termeni fermi hotărârea de a nu recunoaște regiunile anexate și ocupate ilegal de Rusia, pe care aceasta le-a folosit pentru a lansa agresiuni împotriva unor țări din Parteneriatul estic, determinând statele membre și UE să ia o serie de măsuri restrictive; întrucât acțiunile Rusiei au demonstrat că respinge aspirațiile țărilor asociate din Parteneriatul estic de a adera la UE sau la NATO și că este hotărâtă să conteste orice încercare de a sprijini dezvoltarea democratică într-o regiune pe care o consideră „vecinătatea sa apropiată”; întrucât această regiune este încă percepută de Kremlin ca aflându-se în sfera de influență a Rusiei;

| R. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei expune vulnerabilități majore pentru securitatea statelor membre și a țărilor care doresc să se integreze în UE, în special a statelor din regiunile Mării Baltice și Mării Negre; |
| --- | --- |

R.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei expune vulnerabilități majore pentru securitatea statelor membre și a țărilor care doresc să se integreze în UE, în special a statelor din regiunile Mării Baltice și Mării Negre;

| S. | întrucât Belarus a ajutat și a complicat războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, permițând forțelor armate ruse să efectueze exerciții militare timp de o săptămână pe teritoriul belarus înainte de a permite ca teritoriul său să servească drept platformă pentru invadarea Ucrainei; |
| --- | --- |

S.

întrucât Belarus a ajutat și a complicat războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, permițând forțelor armate ruse să efectueze exerciții militare timp de o săptămână pe teritoriul belarus înainte de a permite ca teritoriul său să servească drept platformă pentru invadarea Ucrainei;

| T. | întrucât, în septembrie 2021, exercițiul militar comun ZAPAD al Rusiei cu Belarus și cu alte câteva țări din cadrul Organizației Tratatului de Securitate Colectivă (CSTO), condus de Rusia, a implicat nu mai puțin de 200 000 de soldați instruiți în represalii, război urban și atacuri cibernetice, cu o dispunere netransparentă a forțelor; întrucât Rusia și Belarus desfășoară periodic exerciții militare comune și au convenit asupra unei doctrine militare comune; întrucât exercițiul militar comun Rusia-Belarus „2022 Allied Resolve” a servit pentru a demonstra că Rusia face progrese rapide în modernizarea forțelor sale armate, în timp ce își realizează progresiv obiectivul de aprofundare a relațiilor sale politice și militare cu țările CSTO; întrucât aceste exerciții militare s-au dovedit a fi prilej de antrenament pentru ulterioara invadare a Ucrainei și războiul de agresiune lansat împotriva sa; întrucât forțele militare rusești din Belarus reprezintă o amenințare pentru Ucraina, Polonia, Lituania și întreaga Europă și ar putea face parte din planul mai larg de subjugare și ocupare a Belarusului; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în septembrie 2021, exercițiul militar comun ZAPAD al Rusiei cu Belarus și cu alte câteva țări din cadrul Organizației Tratatului de Securitate Colectivă (CSTO), condus de Rusia, a implicat nu mai puțin de 200 000 de soldați instruiți în represalii, război urban și atacuri cibernetice, cu o dispunere netransparentă a forțelor; întrucât Rusia și Belarus desfășoară periodic exerciții militare comune și au convenit asupra unei doctrine militare comune; întrucât exercițiul militar comun Rusia-Belarus „2022 Allied Resolve” a servit pentru a demonstra că Rusia face progrese rapide în modernizarea forțelor sale armate, în timp ce își realizează progresiv obiectivul de aprofundare a relațiilor sale politice și militare cu țările CSTO; întrucât aceste exerciții militare s-au dovedit a fi prilej de antrenament pentru ulterioara invadare a Ucrainei și războiul de agresiune lansat împotriva sa; întrucât forțele militare rusești din Belarus reprezintă o amenințare pentru Ucraina, Polonia, Lituania și întreaga Europă și ar putea face parte din planul mai larg de subjugare și ocupare a Belarusului;

| U. | întrucât, în încercarea de a rămâne la putere, regimul nelegitim al lui Aleksandr Lukașenko a întărit relațiile cu regimul Putin, a fost de acord să aprofundeze integrarea dintre cele două state și să permită mobilizarea de trupe rusești de-a lungul frontierei dintre Belarus și Ucraina și oferă sprijin logistic și militar trupelor rusești care luptă în războiul de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în încercarea de a rămâne la putere, regimul nelegitim al lui Aleksandr Lukașenko a întărit relațiile cu regimul Putin, a fost de acord să aprofundeze integrarea dintre cele două state și să permită mobilizarea de trupe rusești de-a lungul frontierei dintre Belarus și Ucraina și oferă sprijin logistic și militar trupelor rusești care luptă în războiul de agresiune împotriva Ucrainei;

| V. | întrucât Belarus este complice la războiul de agresiune împotriva Ucrainei, permițând și sprijinind invazia rusească de pe teritoriul belarus, demonstrându-și astfel în mod clar alegerile politice și generând un regim dur și consolidat de sancțiuni ale UE împotriva Belarusului; |
| --- | --- |

V.

întrucât Belarus este complice la războiul de agresiune împotriva Ucrainei, permițând și sprijinind invazia rusească de pe teritoriul belarus, demonstrându-și astfel în mod clar alegerile politice și generând un regim dur și consolidat de sancțiuni ale UE împotriva Belarusului;

| W. | întrucât nicio formă de cooperare în domeniul securității și apărării nu ar trebui să includă regimul nelegitim al lui Aleksandr Lukașenko, deoarece orice activități ar putea fi folosite împotriva statelor membre ale UE sau pentru a oprima poporul belarus; |
| --- | --- |

W.

întrucât nicio formă de cooperare în domeniul securității și apărării nu ar trebui să includă regimul nelegitim al lui Aleksandr Lukașenko, deoarece orice activități ar putea fi folosite împotriva statelor membre ale UE sau pentru a oprima poporul belarus;

| X. | întrucât, în urma demonstrațiilor în masă împotriva fraudei electorale masive, regimul belarus a intensificat și mai mult represiunea internă și violentă împotriva unei mari părți a cetățenilor din Belarus care își doresc o societate democratică și a renunțat să mai promoveze relații bune cu UE; întrucât Belarus a inversat tendințele de democratizare și a instrumentalizat migranții în contextul unei crize la frontiera dintre UE și Belarus și întrucât continuă să descurajeze aspirațiile populației către liberalizare și să destabilizeze și să divizeze statele membre ale UE pentru a elimina sancțiunile specifice ale UE împotriva persoanelor și entităților responsabile de opresiune brutală; întrucât regimul Lukașenko amenință stabilitatea regională prin purtarea unui război hibrid și, în detrimentul siguranței aviației, a forțat un zbor Ryanair să aterizeze la Minsk, determinând UE să impună sancțiuni; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în urma demonstrațiilor în masă împotriva fraudei electorale masive, regimul belarus a intensificat și mai mult represiunea internă și violentă împotriva unei mari părți a cetățenilor din Belarus care își doresc o societate democratică și a renunțat să mai promoveze relații bune cu UE; întrucât Belarus a inversat tendințele de democratizare și a instrumentalizat migranții în contextul unei crize la frontiera dintre UE și Belarus și întrucât continuă să descurajeze aspirațiile populației către liberalizare și să destabilizeze și să divizeze statele membre ale UE pentru a elimina sancțiunile specifice ale UE împotriva persoanelor și entităților responsabile de opresiune brutală; întrucât regimul Lukașenko amenință stabilitatea regională prin purtarea unui război hibrid și, în detrimentul siguranței aviației, a forțat un zbor Ryanair să aterizeze la Minsk, determinând UE să impună sancțiuni;

| Y. | întrucât, la 27 februarie 2022, Belarus a aprobat o nouă constituție prin care renunță la statutul nenuclear al țării; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, la 27 februarie 2022, Belarus a aprobat o nouă constituție prin care renunță la statutul nenuclear al țării;

| Z. | întrucât, după decizia Rusiei de a recunoaște în mod oficial republicile populare din Luhansk și Donețk la 21 februarie 2022, președintele rus Vladimir Putin a declarat că acordurile de la Minsk „nu mai există” și că Ucraina este vinovată de prăbușirea lor; întrucât acordurile privind formatul Normandia și Minsk I & II s-au dovedit până în prezent ineficiente și nu au reușit să pună capăt ostilităților dintre Ucraina și forțele și formațiunile armate ilegale susținute de Rusia în anumite zone din regiunile Donețk și Luhansk din Ucraina; întrucât viitorul Formatului Normandia și al acordurilor Minsk I & II este extrem de incert, dat fiind că conflictul armat internațional din Ucraina a ucis mii de persoane și a strămutat aproximativ 10 milioane de persoane și peste 4 milioane de refugiați; întrucât bombardamentele zilnice și luptele cu arme de foc rănesc și ucid oameni în continuare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, după decizia Rusiei de a recunoaște în mod oficial republicile populare din Luhansk și Donețk la 21 februarie 2022, președintele rus Vladimir Putin a declarat că acordurile de la Minsk „nu mai există” și că Ucraina este vinovată de prăbușirea lor; întrucât acordurile privind formatul Normandia și Minsk I & II s-au dovedit până în prezent ineficiente și nu au reușit să pună capăt ostilităților dintre Ucraina și forțele și formațiunile armate ilegale susținute de Rusia în anumite zone din regiunile Donețk și Luhansk din Ucraina; întrucât viitorul Formatului Normandia și al acordurilor Minsk I & II este extrem de incert, dat fiind că conflictul armat internațional din Ucraina a ucis mii de persoane și a strămutat aproximativ 10 milioane de persoane și peste 4 milioane de refugiați; întrucât bombardamentele zilnice și luptele cu arme de foc rănesc și ucid oameni în continuare;

| AA. | întrucât amenințările la adresa vecinătății estice nu se referă numai la comportamentul și acțiunile Rusiei, ci includ și o gamă largă de alte amenințări, inclusiv influența altor regimuri autoritare, terorismul, crima organizată, traficul de ființe umane, corupția, instrumentalizarea migrației neregulamentare, dezinformarea, schimbările climatice, atacurile cibernetice, proliferarea armelor de distrugere în masă, poluarea mediului ca urmare a conflictelor militare, armarea aprovizionării cu energie, acțiunile hibride și o serie de alte amenințări la adresa coeziunii societăților din vecinătate; |
| --- | --- |

AA.

întrucât amenințările la adresa vecinătății estice nu se referă numai la comportamentul și acțiunile Rusiei, ci includ și o gamă largă de alte amenințări, inclusiv influența altor regimuri autoritare, terorismul, crima organizată, traficul de ființe umane, corupția, instrumentalizarea migrației neregulamentare, dezinformarea, schimbările climatice, atacurile cibernetice, proliferarea armelor de distrugere în masă, poluarea mediului ca urmare a conflictelor militare, armarea aprovizionării cu energie, acțiunile hibride și o serie de alte amenințări la adresa coeziunii societăților din vecinătate;

| AB. | întrucât amenințările hibride implică combinarea sistematică a războiului informațional, manevrele de forță agilă, războiul cibernetic în masă și utilizarea tot mai frecventă a tehnologiilor emergente și disruptive, de la fundul mării până în spațiu, inclusiv echipamente avansate de respirație și supraveghere din spațiu, precum și sisteme ofensive, toate acestea fiind posibile prin utilizarea inteligenței artificiale avansate (IA), informatica cuantică, tehnologiile din ce în ce mai „inteligente” de control al dronelor, capabilitățile cibernetice ofensive, sistemele de rachete hipersonice, nanotehnologia și războiul biologic; |
| --- | --- |

AB.

întrucât amenințările hibride implică combinarea sistematică a războiului informațional, manevrele de forță agilă, războiul cibernetic în masă și utilizarea tot mai frecventă a tehnologiilor emergente și disruptive, de la fundul mării până în spațiu, inclusiv echipamente avansate de respirație și supraveghere din spațiu, precum și sisteme ofensive, toate acestea fiind posibile prin utilizarea inteligenței artificiale avansate (IA), informatica cuantică, tehnologiile din ce în ce mai „inteligente” de control al dronelor, capabilitățile cibernetice ofensive, sistemele de rachete hipersonice, nanotehnologia și războiul biologic;

| AC. | întrucât nu poate fi ignorat potențialul Rusiei de a trece la utilizarea armelor chimice, biologice, radiologice și nucleare; întrucât UE a fost alarmată de erodarea arhitecturii mondiale de dezarmare, neproliferare și control al armelor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât nu poate fi ignorat potențialul Rusiei de a trece la utilizarea armelor chimice, biologice, radiologice și nucleare; întrucât UE a fost alarmată de erodarea arhitecturii mondiale de dezarmare, neproliferare și control al armelor;

| AD. | întrucât forțele ruse au lansat atacuri militare asupra centralelor nucleare de la Cernobâl și Zaporojie, au preluat controlul asupra centralelor și au reținut personalul lor ostatic timp de mai multe săptămâni, împiedicând Agenția Internațională pentru Energie Atomică să acceseze datele transmise de la aceste centrale și să monitorizeze materialele nucleare; întrucât și alte centrale nucleare din Ucraina ar putea fi vizate în cazul în care ostilitățile continuă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât forțele ruse au lansat atacuri militare asupra centralelor nucleare de la Cernobâl și Zaporojie, au preluat controlul asupra centralelor și au reținut personalul lor ostatic timp de mai multe săptămâni, împiedicând Agenția Internațională pentru Energie Atomică să acceseze datele transmise de la aceste centrale și să monitorizeze materialele nucleare; întrucât și alte centrale nucleare din Ucraina ar putea fi vizate în cazul în care ostilitățile continuă;

| AE. | întrucât Moscova a lansat o campanie de dezinformare despre arme biologice dezvoltate în Ucraina de SUA; întrucât Ministerul Afacerilor Externe din China a sprijinit afirmațiile Rusiei; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Moscova a lansat o campanie de dezinformare despre arme biologice dezvoltate în Ucraina de SUA; întrucât Ministerul Afacerilor Externe din China a sprijinit afirmațiile Rusiei;

| AF. | întrucât Rusia a solicitat o reuniune a Consiliului de Securitate al ONU pentru a discuta acuzațiile sale privind utilizarea de arme biologice; |
| --- | --- |

AF.

întrucât Rusia a solicitat o reuniune a Consiliului de Securitate al ONU pentru a discuta acuzațiile sale privind utilizarea de arme biologice;

| AG. | întrucât campania oficială de dezinformare a Rusiei poate reprezenta temeiul pentru trimiterea de arme biologice; întrucât această campanie poate servi drept pretext pentru eventuala lor utilizare; |
| --- | --- |

AG.

întrucât campania oficială de dezinformare a Rusiei poate reprezenta temeiul pentru trimiterea de arme biologice; întrucât această campanie poate servi drept pretext pentru eventuala lor utilizare;

| AH. | întrucât campaniile de dezinformare sponsorizate de Rusia și interferențele hibride amenință dezvoltarea statului de drept, a instituțiilor democratice și a perspectivei europene în țările Parteneriatului estic; întrucât dezinformarea induce în eroare populația din țările Parteneriatului estic, răspândește neîncrederea în procesele democratice și în mass-media tradițională, polarizează societățile, subminează drepturile omului, exacerbează condițiile minorităților și ale grupurilor vulnerabile și, în general, deteriorează securitatea internă a țărilor membre ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

AH.

întrucât campaniile de dezinformare sponsorizate de Rusia și interferențele hibride amenință dezvoltarea statului de drept, a instituțiilor democratice și a perspectivei europene în țările Parteneriatului estic; întrucât dezinformarea induce în eroare populația din țările Parteneriatului estic, răspândește neîncrederea în procesele democratice și în mass-media tradițională, polarizează societățile, subminează drepturile omului, exacerbează condițiile minorităților și ale grupurilor vulnerabile și, în general, deteriorează securitatea internă a țărilor membre ale Parteneriatului estic;

| AI. | întrucât Rusia încearcă să desființeze și să reproiecteze arhitectura de securitate europeană și să obțină promisiuni din partea comunității transatlantice de a nu accepta Ucraina și Georgia în NATO și solicită retragerea trupelor NATO din unele state membre ale UE, încălcând astfel principiile fundamentale ale securității europene, astfel cum au fost convenite între țările europene, inclusiv Rusia; întrucât faptul că trupele ruse au invadat Ucraina prin teritoriul belarus pentru a sprijini războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei demonstrează acțiunile pe care Rusia le solicită aliaților săi, continuând astfel să reprezinte o amenințare gravă la adresa Poloniei, a statelor baltice, a altor țări din Parteneriatul estic și a întregii Europe; |
| --- | --- |

AI.

întrucât Rusia încearcă să desființeze și să reproiecteze arhitectura de securitate europeană și să obțină promisiuni din partea comunității transatlantice de a nu accepta Ucraina și Georgia în NATO și solicită retragerea trupelor NATO din unele state membre ale UE, încălcând astfel principiile fundamentale ale securității europene, astfel cum au fost convenite între țările europene, inclusiv Rusia; întrucât faptul că trupele ruse au invadat Ucraina prin teritoriul belarus pentru a sprijini războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei demonstrează acțiunile pe care Rusia le solicită aliaților săi, continuând astfel să reprezinte o amenințare gravă la adresa Poloniei, a statelor baltice, a altor țări din Parteneriatul estic și a întregii Europe;

| AJ. | întrucât UE, NATO și statele lor membre pledează pentru o soluție diplomatică pașnică care ar avea ca rezultat încetarea imediată de către Rusia a tuturor activităților militare din Ucraina și retragerea necondiționată a tuturor forțelor și echipamentelor militare de pe întregul teritoriu recunoscut la nivel internațional al Ucrainei, precum și eforturile statelor membre de a consolida reziliența și capacitatea Ucrainei de a se apăra; întrucât Rusia a ignorat în mod deliberat și intenționat Uniunea Europeană în dialogul și negocierile privind situația din Ucraina, deși în joc este securitatea UE; întrucât nu se poate discuta cu privire la securitatea europeană fără țările europene; întrucât OSCE este singura organizație europeană care reunește toate țările europene, inclusiv Rusia, Asia Centrală și partenerii transatlantici; întrucât OSCE rămâne un cadru adecvat pentru discutarea modalităților de consolidare a arhitecturii europene comune de securitate în interesul tuturor; întrucât se depun eforturi considerabile pentru a susține o cooperare intensă între UE, statele sale membre și Statele Unite și între statele membre în ceea ce privește războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât prin discuțiile bilaterale intense privind actualul război rus de agresiune împotriva Ucrainei nu s-au reușit niciun fel de progrese în direcția unei soluții sustenabile; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât UE, NATO și statele lor membre pledează pentru o soluție diplomatică pașnică care ar avea ca rezultat încetarea imediată de către Rusia a tuturor activităților militare din Ucraina și retragerea necondiționată a tuturor forțelor și echipamentelor militare de pe întregul teritoriu recunoscut la nivel internațional al Ucrainei, precum și eforturile statelor membre de a consolida reziliența și capacitatea Ucrainei de a se apăra; întrucât Rusia a ignorat în mod deliberat și intenționat Uniunea Europeană în dialogul și negocierile privind situația din Ucraina, deși în joc este securitatea UE; întrucât nu se poate discuta cu privire la securitatea europeană fără țările europene; întrucât OSCE este singura organizație europeană care reunește toate țările europene, inclusiv Rusia, Asia Centrală și partenerii transatlantici; întrucât OSCE rămâne un cadru adecvat pentru discutarea modalităților de consolidare a arhitecturii europene comune de securitate în interesul tuturor; întrucât se depun eforturi considerabile pentru a susține o cooperare intensă între UE, statele sale membre și Statele Unite și între statele membre în ceea ce privește războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât prin discuțiile bilaterale intense privind actualul război rus de agresiune împotriva Ucrainei nu s-au reușit niciun fel de progrese în direcția unei soluții sustenabile;

| AK. | întrucât Consiliul European și Consiliul Afaceri Externe, inclusiv miniștrii afacerilor externe și ai apărării, s-au reunit în mai multe rânduri pentru a discuta despre războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și pentru a decide cu privire la strategia UE în această direcție; întrucât UE a contracarat agresiunea militară a Federației Ruse împotriva Ucrainei prin sancțiuni crescânde; întrucât între deputații în Parlamentul European și VP/ÎR au avut loc schimburi de opinii privind arhitectura de securitate a Europei în contextul războiului Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât Comisia pentru afaceri externe și Subcomisia pentru securitate și apărare a Parlamentului a organizat o misiune ad-hoc în Ucraina între 30 ianuarie și 2 februarie 2022; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Consiliul European și Consiliul Afaceri Externe, inclusiv miniștrii afacerilor externe și ai apărării, s-au reunit în mai multe rânduri pentru a discuta despre războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și pentru a decide cu privire la strategia UE în această direcție; întrucât UE a contracarat agresiunea militară a Federației Ruse împotriva Ucrainei prin sancțiuni crescânde; întrucât între deputații în Parlamentul European și VP/ÎR au avut loc schimburi de opinii privind arhitectura de securitate a Europei în contextul războiului Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât Comisia pentru afaceri externe și Subcomisia pentru securitate și apărare a Parlamentului a organizat o misiune ad-hoc în Ucraina între 30 ianuarie și 2 februarie 2022;

| AL. | întrucât OSCE rămâne un cadru adecvat pentru discutarea modalităților de consolidare a arhitecturii europene comune de securitate în interesul tuturor; |
| --- | --- |

AL.

întrucât OSCE rămâne un cadru adecvat pentru discutarea modalităților de consolidare a arhitecturii europene comune de securitate în interesul tuturor;

| AM. | întrucât, ca răspuns direct la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, statele membre ale UE, în special Germania, și-au majorat masiv bugetele pentru apărare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, ca răspuns direct la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, statele membre ale UE, în special Germania, și-au majorat masiv bugetele pentru apărare;

| AN. | întrucât mai multe state membre furnizează Ucrainei ajutor militar bilateral pentru a sprijini forțele armate ucrainene în a-și apăra suveranitatea și integritatea teritorială a țării; |
| --- | --- |

AN.

întrucât mai multe state membre furnizează Ucrainei ajutor militar bilateral pentru a sprijini forțele armate ucrainene în a-și apăra suveranitatea și integritatea teritorială a țării;

| AO. | întrucât mai multe state membre au decis să răspundă afirmativ la solicitările de echipament militar adresate de Ucraina; întrucât mai multe state membre ale UE, începând cu statele baltice și Polonia, au trimis arme Ucrainei pentru a ajuta forțele armate ucrainene cu arme sofisticate să reziste forțelor invadatoare ale Rusiei; întrucât brigada lituaniano-polonezo-ucraineană este cea mai mare structură pentru instruire și manevră între forțele armate europene și cele ucrainene; |
| --- | --- |

AO.

întrucât mai multe state membre au decis să răspundă afirmativ la solicitările de echipament militar adresate de Ucraina; întrucât mai multe state membre ale UE, începând cu statele baltice și Polonia, au trimis arme Ucrainei pentru a ajuta forțele armate ucrainene cu arme sofisticate să reziste forțelor invadatoare ale Rusiei; întrucât brigada lituaniano-polonezo-ucraineană este cea mai mare structură pentru instruire și manevră între forțele armate europene și cele ucrainene;

| AP. | întrucât UE a adoptat două măsuri de asistență prin Instrumentul european pentru pace, care vor contribui la consolidarea capacităților și a rezilienței forțelor armate ucrainene și la protejarea populației civile împotriva agresiunii militare în curs; întrucât măsurile de asistență, în valoare totală de 1,5 miliarde EUR, vor finanța furnizarea de echipamente și materiale pentru forțele armate ucrainene, inclusiv – pentru prima dată – echipamente letale; |
| --- | --- |

AP.

întrucât UE a adoptat două măsuri de asistență prin Instrumentul european pentru pace, care vor contribui la consolidarea capacităților și a rezilienței forțelor armate ucrainene și la protejarea populației civile împotriva agresiunii militare în curs; întrucât măsurile de asistență, în valoare totală de 1,5 miliarde EUR, vor finanța furnizarea de echipamente și materiale pentru forțele armate ucrainene, inclusiv – pentru prima dată – echipamente letale;

| AQ. | întrucât, în noiembrie 2021, Consiliul a anunțat un pachet de 14 noi proiecte PESCO pentru securitatea terestră, maritimă, aeriană, cibernetică și spațială; întrucât Echipa de reacție rapidă în domeniul cibernetic finanțată de PESCO a anunțat, la 22 februarie 2022, trimiterea de experți în materie de securitate cibernetică pentru a contribui la combaterea atacurilor cibernetice ale Rusiei împotriva entităților ucrainene; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât, în noiembrie 2021, Consiliul a anunțat un pachet de 14 noi proiecte PESCO pentru securitatea terestră, maritimă, aeriană, cibernetică și spațială; întrucât Echipa de reacție rapidă în domeniul cibernetic finanțată de PESCO a anunțat, la 22 februarie 2022, trimiterea de experți în materie de securitate cibernetică pentru a contribui la combaterea atacurilor cibernetice ale Rusiei împotriva entităților ucrainene;

| AR. | întrucât recent adoptata Busolă strategică trebuie să asigure PSAC ambiția politică și strategică, capabilitățile și resursele necesare pentru a genera schimbări pozitive, în special în vecinătatea sa strategică; întrucât voința politică în rândul statelor membre ale UE este esențială pentru punerea în aplicare a Busolei strategice; întrucât scopul Busolei strategice este să contribuie la rapiditatea și soliditatea unui răspuns comun la provocările geopolitice și globale, acordând prioritate unei adevărate apărări europene împotriva unui mediu de amenințări emergente; |
| --- | --- |

AR.

întrucât recent adoptata Busolă strategică trebuie să asigure PSAC ambiția politică și strategică, capabilitățile și resursele necesare pentru a genera schimbări pozitive, în special în vecinătatea sa strategică; întrucât voința politică în rândul statelor membre ale UE este esențială pentru punerea în aplicare a Busolei strategice; întrucât scopul Busolei strategice este să contribuie la rapiditatea și soliditatea unui răspuns comun la provocările geopolitice și globale, acordând prioritate unei adevărate apărări europene împotriva unui mediu de amenințări emergente;

| AS. | întrucât Comisia a adoptat un nou pachet de asistență macrofinanciară de urgență în valoare de 1,2 miliarde EUR pentru Ucraina, pentru a o ajuta să facă față situației economice și geopolitice actuale și nevoilor sale financiare acute cauzate de acțiunile agresive ale Rusiei; întrucât Comisia va aloca în plus 120 de milioane EUR Ucrainei, o creștere semnificativă a asistenței bilaterale acordate în acest an sub formă de granturi; întrucât UE va continua să investească în viitorul Ucrainei prin Planul economic și de investiții, mobilizând până la 6,5 miliarde EUR sub formă de investiții în următorii ani; |
| --- | --- |

AS.

întrucât Comisia a adoptat un nou pachet de asistență macrofinanciară de urgență în valoare de 1,2 miliarde EUR pentru Ucraina, pentru a o ajuta să facă față situației economice și geopolitice actuale și nevoilor sale financiare acute cauzate de acțiunile agresive ale Rusiei; întrucât Comisia va aloca în plus 120 de milioane EUR Ucrainei, o creștere semnificativă a asistenței bilaterale acordate în acest an sub formă de granturi; întrucât UE va continua să investească în viitorul Ucrainei prin Planul economic și de investiții, mobilizând până la 6,5 miliarde EUR sub formă de investiții în următorii ani;

| AT. | întrucât UE și aliații săi au adoptat pachete ample și fără precedent de sancțiuni și măsuri ca răspuns la actele de agresiune ale Rusiei la adresa integrității teritoriale a Ucrainei, reducând accesul Rusiei la piețele de capital occidentale, înghețând active și interzicând tranzacțiile cu trei bănci ruse, totodată excluzând băncile importante din sistemul SWIFT; |
| --- | --- |

AT.

întrucât UE și aliații săi au adoptat pachete ample și fără precedent de sancțiuni și măsuri ca răspuns la actele de agresiune ale Rusiei la adresa integrității teritoriale a Ucrainei, reducând accesul Rusiei la piețele de capital occidentale, înghețând active și interzicând tranzacțiile cu trei bănci ruse, totodată excluzând băncile importante din sistemul SWIFT;

| AU. | întrucât sancțiunile din sectorul energetic fac ca modernizarea rafinăriilor de petrol să fie mai dificilă și mai costisitoare pentru Rusia; întrucât UE a interzis exportul, vânzarea sau furnizarea de aeronave și alte echipamente companiilor aeriene ruse, precum și toate serviciile conexe de reparații, întreținere sau servicii financiare; întrucât Occidentul a blocat accesul la spațiul său aerian pentru toate aeronavele deținute de Rusia, înmatriculate în Rusia sau controlate de Rusia; întrucât aceste aeronave nu vor mai avea dreptul să aterizeze, să decoleze sau să zboare deasupra teritoriului UE și al aliaților săi; întrucât Occidentul extinde domeniul de aplicare al controlului exporturilor de produse cu dublă utilizare pentru a limita accesul Rusiei la tehnologii importante, cum ar fi semiconductorii sau programele informatice de vârf; întrucât UE a interzis accesul diplomaților ruși, al grupurilor de lobby și al oamenilor de afaceri ruși, precum și al canalelor mass-media ruse de stat Russia Today și Sputnik, precum și al filialelor acestora; întrucât cel de-al cincilea pachet de sancțiuni al UE include încă 217 de persoane și 18 de entități și interzice importul de cărbune din Rusia; |
| --- | --- |

AU.

întrucât sancțiunile din sectorul energetic fac ca modernizarea rafinăriilor de petrol să fie mai dificilă și mai costisitoare pentru Rusia; întrucât UE a interzis exportul, vânzarea sau furnizarea de aeronave și alte echipamente companiilor aeriene ruse, precum și toate serviciile conexe de reparații, întreținere sau servicii financiare; întrucât Occidentul a blocat accesul la spațiul său aerian pentru toate aeronavele deținute de Rusia, înmatriculate în Rusia sau controlate de Rusia; întrucât aceste aeronave nu vor mai avea dreptul să aterizeze, să decoleze sau să zboare deasupra teritoriului UE și al aliaților săi; întrucât Occidentul extinde domeniul de aplicare al controlului exporturilor de produse cu dublă utilizare pentru a limita accesul Rusiei la tehnologii importante, cum ar fi semiconductorii sau programele informatice de vârf; întrucât UE a interzis accesul diplomaților ruși, al grupurilor de lobby și al oamenilor de afaceri ruși, precum și al canalelor mass-media ruse de stat Russia Today și Sputnik, precum și al filialelor acestora; întrucât cel de-al cincilea pachet de sancțiuni al UE include încă 217 de persoane și 18 de entități și interzice importul de cărbune din Rusia;

| AV. | întrucât sancțiunile impuse Rusiei și Belarusului arată mai mult ca oricând unitatea statelor membre ale UE și au cauzat daune economice importante principalilor piloni ai economiei ruse și belaruse, ceea ce a dus până în prezent la prăbușirea temporară a rublei, la creșterea riscului de neplată a obligațiunilor, la închiderea temporară a bursei de valori din Moscova, la reduceri drastice ale comerțului cu petrol din Rusia și la excluderea Rusiei dintr-o gamă largă de organizații internaționale; |
| --- | --- |

AV.

întrucât sancțiunile impuse Rusiei și Belarusului arată mai mult ca oricând unitatea statelor membre ale UE și au cauzat daune economice importante principalilor piloni ai economiei ruse și belaruse, ceea ce a dus până în prezent la prăbușirea temporară a rublei, la creșterea riscului de neplată a obligațiunilor, la închiderea temporară a bursei de valori din Moscova, la reduceri drastice ale comerțului cu petrol din Rusia și la excluderea Rusiei dintr-o gamă largă de organizații internaționale;

| AW. | întrucât sancțiunile împotriva Rusiei îi aduc prejudicii reale și ar putea declanșa o recesiune; întrucât rubla s-a prăbușit temporar, riscul de neplată a obligațiunilor a crescut, bursa de valori din Moscova a fost închisă, iar tranzacțiile cu petrol din Rusia se fac cu reduceri de preț din ce în ce mai mari; |
| --- | --- |

AW.

întrucât sancțiunile împotriva Rusiei îi aduc prejudicii reale și ar putea declanșa o recesiune; întrucât rubla s-a prăbușit temporar, riscul de neplată a obligațiunilor a crescut, bursa de valori din Moscova a fost închisă, iar tranzacțiile cu petrol din Rusia se fac cu reduceri de preț din ce în ce mai mari;

| AX. | întrucât Ucraina a depus o cerere oficială de aderare la UE la 28 februarie 2022, urmată rapid de cereri de aderare la UE din partea Republicii Moldova și a Georgiei la 3 martie 2022; |
| --- | --- |

AX.

întrucât Ucraina a depus o cerere oficială de aderare la UE la 28 februarie 2022, urmată rapid de cereri de aderare la UE din partea Republicii Moldova și a Georgiei la 3 martie 2022;

| AY. | întrucât, având în vedere războiul Rusiei împotriva Ucrainei, statele membre se confruntă cu un număr fără precedent de persoane strămutate, pe măsură ce ucrainenii fug din calea războiului; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați estimează numărul lor între 6 și 8 milioane de refugiați; întrucât majoritatea refugiaților au fugit în statele membre ale UE învecinate, în special Polonia, România, Ungaria și Slovacia, precum și în Republica Moldova, a cărei situație este deja fragilă, cu mari dificultăți în a oferi ospitalitate și asistență; întrucât Comisia a activat mecanismul de protecție civilă al UE pentru a sprijini Ucraina și țările învecinate; întrucât Consiliul a aprobat o propunere legislativă privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE); întrucât a propus instrumente financiare importante, inclusiv 500 de milioane EUR din bugetul UE, propunerea de prelungire a perioadei de execuție a fondurilor disponibile statelor membre în cadrul fondurilor pentru afaceri interne pentru perioada 2014-2020 și utilizarea fondurilor pentru afaceri interne pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

AY.

întrucât, având în vedere războiul Rusiei împotriva Ucrainei, statele membre se confruntă cu un număr fără precedent de persoane strămutate, pe măsură ce ucrainenii fug din calea războiului; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați estimează numărul lor între 6 și 8 milioane de refugiați; întrucât majoritatea refugiaților au fugit în statele membre ale UE învecinate, în special Polonia, România, Ungaria și Slovacia, precum și în Republica Moldova, a cărei situație este deja fragilă, cu mari dificultăți în a oferi ospitalitate și asistență; întrucât Comisia a activat mecanismul de protecție civilă al UE pentru a sprijini Ucraina și țările învecinate; întrucât Consiliul a aprobat o propunere legislativă privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE); întrucât a propus instrumente financiare importante, inclusiv 500 de milioane EUR din bugetul UE, propunerea de prelungire a perioadei de execuție a fondurilor disponibile statelor membre în cadrul fondurilor pentru afaceri interne pentru perioada 2014-2020 și utilizarea fondurilor pentru afaceri interne pentru perioada 2021-2027;

| AZ. | întrucât, la scurt timp după începutul invaziei rusești, Consiliul European a convenit în unanimitate asupra activării pentru prima dată a Directivei privind protecția temporară (34), prin care s-a acordat cu efect imediat un statut protejat, precum și accesul la serviciile de sănătate, educație, dreptul la muncă și reședință în UE tuturor cetățenilor ucraineni, refugiaților și rezidenților pe termen lung care s-au refugiat din Ucraina; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât, la scurt timp după începutul invaziei rusești, Consiliul European a convenit în unanimitate asupra activării pentru prima dată a Directivei privind protecția temporară (34), prin care s-a acordat cu efect imediat un statut protejat, precum și accesul la serviciile de sănătate, educație, dreptul la muncă și reședință în UE tuturor cetățenilor ucraineni, refugiaților și rezidenților pe termen lung care s-au refugiat din Ucraina;

| BA. | întrucât Inițiativa celor trei mări (3SI), care implică 12 țări de pe flancurile estice și sudice ale UE și aproximativ 112 milioane de cetățeni care cooperează pentru a dezvolta rețelele de infrastructură, energie, transport și rețelele digitale, reprezintă o evoluție esențială, care poate fi extinsă pentru a include țările membre ale Parteneriatului estic în efortul de a consolida și mai mult legăturile cu UE; |
| --- | --- |

BA.

întrucât Inițiativa celor trei mări (3SI), care implică 12 țări de pe flancurile estice și sudice ale UE și aproximativ 112 milioane de cetățeni care cooperează pentru a dezvolta rețelele de infrastructură, energie, transport și rețelele digitale, reprezintă o evoluție esențială, care poate fi extinsă pentru a include țările membre ale Parteneriatului estic în efortul de a consolida și mai mult legăturile cu UE;

| BB. | întrucât Parlamentul European sprijină ferm Platforma internațională Crimeea, lansată în august 2021 la Kiev de Ucraina, de statele membre ale UE și de alți parteneri internaționali pentru a dezvolta o inițiativă a președintelui Ucrainei; întrucât Platforma internațională pentru Crimeea reprezintă un format important de consultare și de coordonare menit să sporească eficacitatea răspunsului internațional la ocupația ilegală actuală a Crimeei, să reafirme nerecunoașterea anexării acesteia și să realizeze eliberarea Crimeei și revenirea pașnică a acesteia sub controlul Ucrainei; întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei, platforma exercită o presiune internațională crescută asupra Kremlinului, pentru a preîntâmpina noi încălcări ale drepturilor și a proteja victimele regimului de ocupație; |
| --- | --- |

BB.

întrucât Parlamentul European sprijină ferm Platforma internațională Crimeea, lansată în august 2021 la Kiev de Ucraina, de statele membre ale UE și de alți parteneri internaționali pentru a dezvolta o inițiativă a președintelui Ucrainei; întrucât Platforma internațională pentru Crimeea reprezintă un format important de consultare și de coordonare menit să sporească eficacitatea răspunsului internațional la ocupația ilegală actuală a Crimeei, să reafirme nerecunoașterea anexării acesteia și să realizeze eliberarea Crimeei și revenirea pașnică a acesteia sub controlul Ucrainei; întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei, platforma exercită o presiune internațională crescută asupra Kremlinului, pentru a preîntâmpina noi încălcări ale drepturilor și a proteja victimele regimului de ocupație;

| BC. | întrucât Rusia continuă să acorde ilegal și în masă pașapoarte cetățenilor ucraineni din teritoriile ucrainene ocupate temporar din Donețk și Luhansk; |
| --- | --- |

BC.

întrucât Rusia continuă să acorde ilegal și în masă pașapoarte cetățenilor ucraineni din teritoriile ucrainene ocupate temporar din Donețk și Luhansk;

| BD. | întrucât, la 26 februarie 2022, Consiliul de Securitate al ONU a redactat un text prin care condamnă invadarea Ucrainei de către Rusia, referitor la care Rusia și-a exprimat dreptul de veto, iar China și Emiratele Arabe Unite s-au abținut; |
| --- | --- |

BD.

întrucât, la 26 februarie 2022, Consiliul de Securitate al ONU a redactat un text prin care condamnă invadarea Ucrainei de către Rusia, referitor la care Rusia și-a exprimat dreptul de veto, iar China și Emiratele Arabe Unite s-au abținut;

| BE. | întrucât, la 2 martie 2022, Adunarea Generală a ONU a adoptat o rezoluție fără caracter obligatoriu prin care solicita încetarea imediată a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât documentul a fost adoptat cu o majoritate covârșitoare de 140 de țări, cu 5 voturi împotrivă și 38 abțineri; |
| --- | --- |

BE.

întrucât, la 2 martie 2022, Adunarea Generală a ONU a adoptat o rezoluție fără caracter obligatoriu prin care solicita încetarea imediată a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât documentul a fost adoptat cu o majoritate covârșitoare de 140 de țări, cu 5 voturi împotrivă și 38 abțineri;

| BF. | întrucât, la 16 martie 2022, procurorul Curții Penale Internaționale Karim Khan, la întoarcerea în Ucraina, a declarat că „în cazul în care sunt îndreptate în mod intenționat atacuri împotriva populației civile: este o infracțiune pe care biroul meu o poate ancheta și urmări penal”; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, la 16 martie 2022, procurorul Curții Penale Internaționale Karim Khan, la întoarcerea în Ucraina, a declarat că „în cazul în care sunt îndreptate în mod intenționat atacuri împotriva populației civile: este o infracțiune pe care biroul meu o poate ancheta și urmări penal”;

| BG. | întrucât, la 7 aprilie 2022, Adunarea Generală a ONU a votat suspendarea Rusiei din Consiliul ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

BG.

întrucât, la 7 aprilie 2022, Adunarea Generală a ONU a votat suspendarea Rusiei din Consiliul ONU pentru Drepturile Omului;

| BH. | întrucât, ca răspuns la invadarea neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Rusia în februarie 2022, NATO a desfășurat mii de forțe defensive suplimentare terestre, aeriene și maritime în partea de est a Alianței; întrucât Alianța a activat Forța de reacție a NATO; |
| --- | --- |

BH.

întrucât, ca răspuns la invadarea neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Rusia în februarie 2022, NATO a desfășurat mii de forțe defensive suplimentare terestre, aeriene și maritime în partea de est a Alianței; întrucât Alianța a activat Forța de reacție a NATO;

| BI. | întrucât NATO contribuie la coordonarea cererilor de asistență depuse de Ucraina și acordă sprijin aliaților săi în furnizarea de ajutor umanitar și neletal; |
| --- | --- |

BI.

întrucât NATO contribuie la coordonarea cererilor de asistență depuse de Ucraina și acordă sprijin aliaților săi în furnizarea de ajutor umanitar și neletal;

| BJ. | întrucât NATO și-a reconfirmat politica porților deschise; întrucât aliații NATO pregătesc forțe în rezervă și trimit nave și avioane de luptă suplimentare pentru misiunile NATO din Europa de Est, contând pe un efect disuasiv și de apărare al alianței; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât NATO și-a reconfirmat politica porților deschise; întrucât aliații NATO pregătesc forțe în rezervă și trimit nave și avioane de luptă suplimentare pentru misiunile NATO din Europa de Est, contând pe un efect disuasiv și de apărare al alianței;

| BK. | întrucât o serie de aeronave rusești fără pilot la bord au violat spațiul aerian al mai multor membri NATO înainte de a se prăbuși pe teritoriile lor, violând în mod flagrant spațiul aerian al respectivelor țări membre ale NATO; |
| --- | --- |

BK.

întrucât o serie de aeronave rusești fără pilot la bord au violat spațiul aerian al mai multor membri NATO înainte de a se prăbuși pe teritoriile lor, violând în mod flagrant spațiul aerian al respectivelor țări membre ale NATO;

| BL. | întrucât, la 8 martie 2022, președintele Ucrainei, V. Zelenski, a anunțat că nu va mai urmări aderarea la NATO și că Ucraina este dispusă la un compromis cu privire la statutul regiunilor separatiste ale Ucrainei, aflate sub controlul Rusiei, Luhansk și Donețk; |
| --- | --- |

BL.

întrucât, la 8 martie 2022, președintele Ucrainei, V. Zelenski, a anunțat că nu va mai urmări aderarea la NATO și că Ucraina este dispusă la un compromis cu privire la statutul regiunilor separatiste ale Ucrainei, aflate sub controlul Rusiei, Luhansk și Donețk;

| BM. | întrucât UE ar trebui să răspundă amenințărilor Kremlinului nu numai prin măsuri de securitate la obiect, cum ar fi furnizarea de arme Ucrainei pentru a se apăra, ci și prin utilizarea puterii diplomatice a instrumentelor europene, cum ar fi acordarea statutului de țară candidată la aderare; |
| --- | --- |

BM.

întrucât UE ar trebui să răspundă amenințărilor Kremlinului nu numai prin măsuri de securitate la obiect, cum ar fi furnizarea de arme Ucrainei pentru a se apăra, ci și prin utilizarea puterii diplomatice a instrumentelor europene, cum ar fi acordarea statutului de țară candidată la aderare;

| BN. | întrucât PSAC trebuie să se bazeze pe o coordonare și o cooperare și mai strânse cu poziția NATO de apărare și descurajare și cu politica porților deschise, cu respectarea deplină a acordurilor de securitate ale statelor membre ale UE, pe lângă necesitatea unei coordonări strânse între UE și NATO pentru a asigura coerența între Busola strategică a UE și viitorul „concept strategic” al NATO; întrucât unele dintre țările Parteneriatului estic au aspirații de a adera la NATO; |
| --- | --- |

BN.

întrucât PSAC trebuie să se bazeze pe o coordonare și o cooperare și mai strânse cu poziția NATO de apărare și descurajare și cu politica porților deschise, cu respectarea deplină a acordurilor de securitate ale statelor membre ale UE, pe lângă necesitatea unei coordonări strânse între UE și NATO pentru a asigura coerența între Busola strategică a UE și viitorul „concept strategic” al NATO; întrucât unele dintre țările Parteneriatului estic au aspirații de a adera la NATO;

| BO. | întrucât, între 2014 și declanșarea războiului, Statele Unite au furnizat Ucrainei peste 2,9 miliarde USD sub formă de asistență în materie de securitate, cu o alocare anuală de 393 de milioane USD începând din 2021, ceea ce face din Ucraina cel mai important beneficiar unic de finanțare militară din Europa, și întrucât SUA antrenează anual patru brigăzi ale forțelor armate ucrainene; întrucât SUA a furnizat Ucrainei echipamente letale și a anunțat, foarte recent, un pachet de asistență în valoare de 800 de milioane USD, care include arme grele, artilerie, drone și muniție, aducând valoarea totală a asistenței de securitate a SUA pentru Ucraina la peste 4 miliarde USD de la începutul războiului; |
| --- | --- |

BO.

întrucât, între 2014 și declanșarea războiului, Statele Unite au furnizat Ucrainei peste 2,9 miliarde USD sub formă de asistență în materie de securitate, cu o alocare anuală de 393 de milioane USD începând din 2021, ceea ce face din Ucraina cel mai important beneficiar unic de finanțare militară din Europa, și întrucât SUA antrenează anual patru brigăzi ale forțelor armate ucrainene; întrucât SUA a furnizat Ucrainei echipamente letale și a anunțat, foarte recent, un pachet de asistență în valoare de 800 de milioane USD, care include arme grele, artilerie, drone și muniție, aducând valoarea totală a asistenței de securitate a SUA pentru Ucraina la peste 4 miliarde USD de la începutul războiului;

| BP. | întrucât, la 27 ianuarie 2022, Parlamentul Regatului Unit și parlamentul ucrainean au semnat un acord de achiziții militare pentru a asigura Ucrainei proiecte de investiții în perioada 2022-2023; întrucât acordul militar valorează în total 1,7 miliarde GBP și vizează lărgirea capacităților navale ucrainene; |
| --- | --- |

BP.

întrucât, la 27 ianuarie 2022, Parlamentul Regatului Unit și parlamentul ucrainean au semnat un acord de achiziții militare pentru a asigura Ucrainei proiecte de investiții în perioada 2022-2023; întrucât acordul militar valorează în total 1,7 miliarde GBP și vizează lărgirea capacităților navale ucrainene;

| BQ. | întrucât, începând cu 9 februarie 2022, ajutorul de urgență acordat de Regatul Unit pentru Ucraina a ajuns în prezent la 400 de milioane GBP și întrucât Regatul Unit a pregătit o mie de soldați, în stare de alertă, pentru a fi trimiși în Europa de Est spre securitatea refugiaților ucraineni; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât, începând cu 9 februarie 2022, ajutorul de urgență acordat de Regatul Unit pentru Ucraina a ajuns în prezent la 400 de milioane GBP și întrucât Regatul Unit a pregătit o mie de soldați, în stare de alertă, pentru a fi trimiși în Europa de Est spre securitatea refugiaților ucraineni;

| BR. | întrucât Regatul Unit asigură consolidarea capacităților și antrenarea în utilizarea de echipamente neletale a peste 20 000 de membri ai personalului forțelor armate ucrainene și a trimis Ucrainei sisteme defensive; întrucât Regatul Unit a furnizat Ucrainei și echipamente de arme letale; |
| --- | --- |

BR.

întrucât Regatul Unit asigură consolidarea capacităților și antrenarea în utilizarea de echipamente neletale a peste 20 000 de membri ai personalului forțelor armate ucrainene și a trimis Ucrainei sisteme defensive; întrucât Regatul Unit a furnizat Ucrainei și echipamente de arme letale;

| BS. | întrucât Canada a lansat operațiunea UNIFIER, Programul de formare și cooperare militară și Proiectul de asistență pentru formarea forțelor de poliție, instruind în mod colectiv peste 30 000 de membri ai forțelor de securitate și ai forțelor de poliție din Ucraina și furnizând echipamente și arme tactice; întrucât, în perioada ianuarie-aprilie 2022, Canada a devotat peste 118 de milioane CAD în echipamente militare pentru a sprijini Ucraina și a alocat 500 milioane CAD sub formă de ajutor militar suplimentar Ucrainei pentru exercițiul financiar 2022-2023; |
| --- | --- |

BS.

întrucât Canada a lansat operațiunea UNIFIER, Programul de formare și cooperare militară și Proiectul de asistență pentru formarea forțelor de poliție, instruind în mod colectiv peste 30 000 de membri ai forțelor de securitate și ai forțelor de poliție din Ucraina și furnizând echipamente și arme tactice; întrucât, în perioada ianuarie-aprilie 2022, Canada a devotat peste 118 de milioane CAD în echipamente militare pentru a sprijini Ucraina și a alocat 500 milioane CAD sub formă de ajutor militar suplimentar Ucrainei pentru exercițiul financiar 2022-2023;

| BT. | întrucât Norvegia a donat arme antitanc și sisteme de apărare aeriană, împreună cu un pachet cuprinzător de ajutor militar neletal, cum ar fi veste antiglonț, căști, rații de campanie și alte materiale esențiale, alocând, în același timp, peste 40 milioane EUR în sprijinul Ucrainei; |
| --- | --- |

BT.

întrucât Norvegia a donat arme antitanc și sisteme de apărare aeriană, împreună cu un pachet cuprinzător de ajutor militar neletal, cum ar fi veste antiglonț, căști, rații de campanie și alte materiale esențiale, alocând, în același timp, peste 40 milioane EUR în sprijinul Ucrainei;

| BU. | întrucât Japonia a furnizat ajutor militar neletal, inclusiv veste antiglonț, căști, generatoare de energie și alimente, pe lângă un împrumut de 100 de milioane USD pentru Ucraina; |
| --- | --- |

BU.

întrucât Japonia a furnizat ajutor militar neletal, inclusiv veste antiglonț, căști, generatoare de energie și alimente, pe lângă un împrumut de 100 de milioane USD pentru Ucraina;

| BV. | întrucât Consiliul consultativ pentru reforma apărării, alcătuit din experți la nivel înalt din Statele Unite, Regatul Unit, Canada, Polonia, Germania și Lituania, este cel mai înalt organism consultativ internațional din Ucraina; |
| --- | --- |

BV.

întrucât Consiliul consultativ pentru reforma apărării, alcătuit din experți la nivel înalt din Statele Unite, Regatul Unit, Canada, Polonia, Germania și Lituania, este cel mai înalt organism consultativ internațional din Ucraina;

| BW. | întrucât rolul din ce în ce mai activ al Chinei în competiția din regiune pentru influența politică, socială și economică este în creștere în țările Parteneriatului estic, unde investițiile chineze, de exemplu prin inițiativa „O centură, un drum”, aduc împrumuturi ieftine care cresc ponderea datoriei publice în PIB, rezultatul preconizat fiind incapacitatea de plată a țărilor Parteneriatului estic, ceea ce atrage contrapartide agresive, adesea aproprierea infrastructurii strategice și alinierea politică; |
| --- | --- |

BW.

întrucât rolul din ce în ce mai activ al Chinei în competiția din regiune pentru influența politică, socială și economică este în creștere în țările Parteneriatului estic, unde investițiile chineze, de exemplu prin inițiativa „O centură, un drum”, aduc împrumuturi ieftine care cresc ponderea datoriei publice în PIB, rezultatul preconizat fiind incapacitatea de plată a țărilor Parteneriatului estic, ceea ce atrage contrapartide agresive, adesea aproprierea infrastructurii strategice și alinierea politică;

| BX. | întrucât influența țărilor terțe în țările Parteneriatului estic, cu precădere Iran, s-a concentrat îndeosebi asupra Caucazului de Sud unde influența sa culturală, religioasă, politică și economică de lungă durată continuă să crească, riscând să submineze securitatea și stabilitatea unor țări din cadrul Parteneriatului estic, din cauza tentativelor de asasinat legate de agenții din Corpul Gardienilor Revoluției Iraniene ce operează în Georgia și Azerbaidjan, însemnând o preocupare suplimentară pentru eforturile UE de a promova securitatea, stabilitatea și buna vecinătate între țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

BX.

întrucât influența țărilor terțe în țările Parteneriatului estic, cu precădere Iran, s-a concentrat îndeosebi asupra Caucazului de Sud unde influența sa culturală, religioasă, politică și economică de lungă durată continuă să crească, riscând să submineze securitatea și stabilitatea unor țări din cadrul Parteneriatului estic, din cauza tentativelor de asasinat legate de agenții din Corpul Gardienilor Revoluției Iraniene ce operează în Georgia și Azerbaidjan, însemnând o preocupare suplimentară pentru eforturile UE de a promova securitatea, stabilitatea și buna vecinătate între țările Parteneriatului estic;

| BY. | întrucât conflictul de 44 de zile inițiat de Azerbaidjan a modificat în mod fundamental statu-quo-ul politic, strategic și operațional din Caucazul de Sud, a dus la mii de victime și zeci de mii de refugiați și a determinat Rusia să trimită aproximativ 2 000 de așa-zise „trupe de menținere a păcii” pe coridorul Lachin și în zona din Nagorno-Karabah și în jurul acesteia, ca parte a acordului de încetare a focului din 10 noiembrie 2020; întrucât între Azerbaidjan și Armenia continuă să aibă loc ciocniri, iar conflictul din Nagorno-Karabah nu a fost soluționat; întrucât Rusia nu va fi în măsură să soluționeze singură un conflict cu origini în spațiul post-sovietic; întrucât lipsa de previziune strategică și de inițiativă diplomatică a UE a permis Rusiei, Turciei, Iranului și altor actori să își consolideze influența în Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

BY.

întrucât conflictul de 44 de zile inițiat de Azerbaidjan a modificat în mod fundamental statu-quo-ul politic, strategic și operațional din Caucazul de Sud, a dus la mii de victime și zeci de mii de refugiați și a determinat Rusia să trimită aproximativ 2 000 de așa-zise „trupe de menținere a păcii” pe coridorul Lachin și în zona din Nagorno-Karabah și în jurul acesteia, ca parte a acordului de încetare a focului din 10 noiembrie 2020; întrucât între Azerbaidjan și Armenia continuă să aibă loc ciocniri, iar conflictul din Nagorno-Karabah nu a fost soluționat; întrucât Rusia nu va fi în măsură să soluționeze singură un conflict cu origini în spațiul post-sovietic; întrucât lipsa de previziune strategică și de inițiativă diplomatică a UE a permis Rusiei, Turciei, Iranului și altor actori să își consolideze influența în Caucazul de Sud;

| BZ. | întrucât conducta principală de aprovizionare cu gaz a enclavei Nagorno-Karabah a fost avariată și, de la 8 martie 2022, regiunea nu mai este aprovizionată cu energie, ca urmare a ciocnirilor militare în curs între forțele armene și azere în Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât conducta principală de aprovizionare cu gaz a enclavei Nagorno-Karabah a fost avariată și, de la 8 martie 2022, regiunea nu mai este aprovizionată cu energie, ca urmare a ciocnirilor militare în curs între forțele armene și azere în Nagorno-Karabah;

| CA. | întrucât, la începutul lunii ianuarie 2022, forțele CSTO (conduse de armata rusă și incluzând, printre altele, trupe din Belarus și Armenia) au intervenit în Kazahstan, la cererea guvernului, pentru a reprima protestele civile și a asigura rămânerea la putere a regimului actual, utilizând organizația în sprijinul intereselor sale; |
| --- | --- |

CA.

întrucât, la începutul lunii ianuarie 2022, forțele CSTO (conduse de armata rusă și incluzând, printre altele, trupe din Belarus și Armenia) au intervenit în Kazahstan, la cererea guvernului, pentru a reprima protestele civile și a asigura rămânerea la putere a regimului actual, utilizând organizația în sprijinul intereselor sale;

| CB. | întrucât Federația Rusă continuă să își consolideze prezența militară ilegală în teritoriile ocupate ale Georgiei, Abhazia și Osetia de Sud, să își dezvolte mijloacele militare și să intensifice exercițiile militare, sa distribuie pașapoarte rusești populației, precum și să amplifice „delimitarea frontierei” prin instalarea de garduri din sârmă ghimpată și alte bariere de-a lungul liniei de demarcație administrativă, destabilizând în mod grav situația de securitate de la fața locului și punând în pericol mijloacele de subzistență ale populației din zonele afectate de conflicte; |
| --- | --- |

CB.

întrucât Federația Rusă continuă să își consolideze prezența militară ilegală în teritoriile ocupate ale Georgiei, Abhazia și Osetia de Sud, să își dezvolte mijloacele militare și să intensifice exercițiile militare, sa distribuie pașapoarte rusești populației, precum și să amplifice „delimitarea frontierei” prin instalarea de garduri din sârmă ghimpată și alte bariere de-a lungul liniei de demarcație administrativă, destabilizând în mod grav situația de securitate de la fața locului și punând în pericol mijloacele de subzistență ale populației din zonele afectate de conflicte;

| CC. | întrucât succesul oricărei misiuni PSAC depinde de caracteristicile mandatului său și de nivelul de voință politică și de coeziune dintre țările membre UE și țările partenere, precum și de disponibilitatea statelor membre de a-și investi expertiza, activele, personalul și resursele; |
| --- | --- |

CC.

întrucât succesul oricărei misiuni PSAC depinde de caracteristicile mandatului său și de nivelul de voință politică și de coeziune dintre țările membre UE și țările partenere, precum și de disponibilitatea statelor membre de a-și investi expertiza, activele, personalul și resursele;

| CD. | întrucât Capacitatea civilă de planificare și conducere a UE (CPCC) va trebui să analizeze modalitățile de protejare a personalului civil al UE împotriva unor astfel de amenințări tot mai mari; |
| --- | --- |

CD.

întrucât Capacitatea civilă de planificare și conducere a UE (CPCC) va trebui să analizeze modalitățile de protejare a personalului civil al UE împotriva unor astfel de amenințări tot mai mari;

| CE. | întrucât, pentru ca misiunile PSAC să își atingă obiectivele, mandatele acestora trebuie să conțină sarcini de consiliere și formare pentru a face față tehnologiilor emergente și disruptive care pătrund rapid în mediul de „conflict înghețat”; întrucât misiunile PSAC în țările membre ale Parteneriatului estic trebuie să rămână în vigoare atât timp cât sunt considerate necesare de către țările beneficiare și statele membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor misiunilor; |
| --- | --- |

CE.

întrucât, pentru ca misiunile PSAC să își atingă obiectivele, mandatele acestora trebuie să conțină sarcini de consiliere și formare pentru a face față tehnologiilor emergente și disruptive care pătrund rapid în mediul de „conflict înghețat”; întrucât misiunile PSAC în țările membre ale Parteneriatului estic trebuie să rămână în vigoare atât timp cât sunt considerate necesare de către țările beneficiare și statele membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor misiunilor;

| CF. | întrucât Consiliul discută în prezent opțiunile pentru a spori prezența PSAC în Ucraina; |
| --- | --- |

CF.

întrucât Consiliul discută în prezent opțiunile pentru a spori prezența PSAC în Ucraina;

| CG. | întrucât Misiunea UE de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM) este o misiune civilă lansată în 2014, la solicitarea guvernului ucrainean ca UE să sprijine reforma instituțiilor de aplicare a legii și a instituțiilor statului de drept, restabilind astfel încrederea cetățenilor ucraineni în urma evenimentelor violente legate de revoluția din Ucraina; |
| --- | --- |

CG.

întrucât Misiunea UE de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM) este o misiune civilă lansată în 2014, la solicitarea guvernului ucrainean ca UE să sprijine reforma instituțiilor de aplicare a legii și a instituțiilor statului de drept, restabilind astfel încrederea cetățenilor ucraineni în urma evenimentelor violente legate de revoluția din Ucraina;

| CH. | întrucât EUAM a identificat cinci domenii prioritare, inclusiv securitatea națională și de stat, criminalitatea organizată și transfrontalieră, justiția penală, siguranța comunității și gestionarea poliției, precum și transformarea digitală și inovarea, în sprijinirea reformei sectorului securității civile din Ucraina, având un buget anual de 29,5 milioane EUR și un personal autorizat de 371 de persoane, inclusiv cetățeni ucraineni și personal din alte țări terțe, mandatul său trebuind să fie reînnoit în 2024; |
| --- | --- |

CH.

întrucât EUAM a identificat cinci domenii prioritare, inclusiv securitatea națională și de stat, criminalitatea organizată și transfrontalieră, justiția penală, siguranța comunității și gestionarea poliției, precum și transformarea digitală și inovarea, în sprijinirea reformei sectorului securității civile din Ucraina, având un buget anual de 29,5 milioane EUR și un personal autorizat de 371 de persoane, inclusiv cetățeni ucraineni și personal din alte țări terțe, mandatul său trebuind să fie reînnoit în 2024;

| CI. | întrucât EUAM acoperă trei domenii de operațiuni: oferirea de consiliere strategică pentru elaborarea documentelor strategice și a legislației; sprijinirea punerii în aplicare a reformelor prin consiliere practică, formare și echipamente; și promovarea cooperării și coordonării pentru a asigura coerența și eforturile de reformă între Ucraina și actorii internaționali; |
| --- | --- |

CI.

întrucât EUAM acoperă trei domenii de operațiuni: oferirea de consiliere strategică pentru elaborarea documentelor strategice și a legislației; sprijinirea punerii în aplicare a reformelor prin consiliere practică, formare și echipamente; și promovarea cooperării și coordonării pentru a asigura coerența și eforturile de reformă între Ucraina și actorii internaționali;

| CJ. | întrucât EUAM își desfășoară activitățile în parteneriat cu Consiliul național de securitate și cu Serviciul de Informații Externe al Ucrainei; întrucât EUAM colaborează cu sistemul judiciar din Ucraina prin intermediul procurorilor săi pentru a asigura independența și eficiența parchetelor; întrucât EUAM instruiește și echipează forțele de poliție ucrainene prin intermediul birourilor sale regionale și al colaborării cu provinciile învecinate; întrucât EUAM își concentrează inițiativele de formare a poliției prin furnizarea de consiliere strategică și printr-un „dialog privind siguranța comunității” și formează poliția locală în domenii-cheie; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât EUAM își desfășoară activitățile în parteneriat cu Consiliul național de securitate și cu Serviciul de Informații Externe al Ucrainei; întrucât EUAM colaborează cu sistemul judiciar din Ucraina prin intermediul procurorilor săi pentru a asigura independența și eficiența parchetelor; întrucât EUAM instruiește și echipează forțele de poliție ucrainene prin intermediul birourilor sale regionale și al colaborării cu provinciile învecinate; întrucât EUAM își concentrează inițiativele de formare a poliției prin furnizarea de consiliere strategică și printr-un „dialog privind siguranța comunității” și formează poliția locală în domenii-cheie;

| CK. | întrucât EUAM colaborează cu Evaluarea Europol privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA) în sprijinirea autorităților ucrainene în ceea ce privește măsurile de consolidare a capacităților și gestionarea integrată a frontierelor pentru a sprijini capacitățile de anchetă penală ale țării; |
| --- | --- |

CK.

întrucât EUAM colaborează cu Evaluarea Europol privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA) în sprijinirea autorităților ucrainene în ceea ce privește măsurile de consolidare a capacităților și gestionarea integrată a frontierelor pentru a sprijini capacitățile de anchetă penală ale țării;

| CL. | întrucât activitatea EUAM de sprijinire a reformei Serviciului de Securitate al Ucrainei (SSU) rămâne o prioritate și aceasta trebuie să își concentreze sprijinul în vederea punerii în aplicare a reformei pentru a se asigura că SSU elimină treptat competențele de urmărire penală, demilitarizează serviciul, are o repartizare clară a competențelor în raport cu alte agenții de securitate, o supraveghere eficace și își reduce efectivul; întrucât, dacă este pusă în aplicare în mod corespunzător, Legea 3196 prevede că SSU își concentrează eforturile asupra activității de contrainformații, contracarării amenințărilor la adresa securității statului, luptei împotriva terorismului, securității cibernetice, protecției suveranității statale și a integrității teritoriale și protecției secretelor de stat; întrucât reformele necesare pentru a asigura dezvoltarea democratică impun ca SSU să aplice: o separare clară a funcțiilor, neimplicarea în investigarea infracțiunilor economice și de corupție (cu excepția cazurilor excepționale autorizate de procurorul general), independență politică, demilitarizare și optimizare ulterioară, o mai mare transparență și responsabilizare și o concentrare sporită asupra protecției infrastructurii critice; |
| --- | --- |

CL.

întrucât activitatea EUAM de sprijinire a reformei Serviciului de Securitate al Ucrainei (SSU) rămâne o prioritate și aceasta trebuie să își concentreze sprijinul în vederea punerii în aplicare a reformei pentru a se asigura că SSU elimină treptat competențele de urmărire penală, demilitarizează serviciul, are o repartizare clară a competențelor în raport cu alte agenții de securitate, o supraveghere eficace și își reduce efectivul; întrucât, dacă este pusă în aplicare în mod corespunzător, Legea 3196 prevede că SSU își concentrează eforturile asupra activității de contrainformații, contracarării amenințărilor la adresa securității statului, luptei împotriva terorismului, securității cibernetice, protecției suveranității statale și a integrității teritoriale și protecției secretelor de stat; întrucât reformele necesare pentru a asigura dezvoltarea democratică impun ca SSU să aplice: o separare clară a funcțiilor, neimplicarea în investigarea infracțiunilor economice și de corupție (cu excepția cazurilor excepționale autorizate de procurorul general), independență politică, demilitarizare și optimizare ulterioară, o mai mare transparență și responsabilizare și o concentrare sporită asupra protecției infrastructurii critice;

| CM. | întrucât asistența acordată de EUAM pentru înființarea Biroului de Securitate Economică (BES), care vizează criminalitatea financiară pe întregul teritoriu al Ucrainei, reprezintă un efort de reformă esențial; întrucât transparența în selectarea personalului BES și dizolvarea Serviciului fiscal de stat sunt esențiale pentru reducerea treptată a influenței oligarhilor asupra economiei Ucrainei; întrucât BES urmează să moștenească de la SSU competențe de urmărire penală în domeniul securității economice și trebuie să sprijine eforturile Ucrainei de a rezista presiunii din partea instituțiilor de aplicare a legii; |
| --- | --- |

CM.

întrucât asistența acordată de EUAM pentru înființarea Biroului de Securitate Economică (BES), care vizează criminalitatea financiară pe întregul teritoriu al Ucrainei, reprezintă un efort de reformă esențial; întrucât transparența în selectarea personalului BES și dizolvarea Serviciului fiscal de stat sunt esențiale pentru reducerea treptată a influenței oligarhilor asupra economiei Ucrainei; întrucât BES urmează să moștenească de la SSU competențe de urmărire penală în domeniul securității economice și trebuie să sprijine eforturile Ucrainei de a rezista presiunii din partea instituțiilor de aplicare a legii;

| CN. | întrucât, în 2020, EUAM și-a înființat cel de-al patrulea birou local la Mariopol, pentru a sprijini punerea în aplicare la nivel local și regional a reformelor conduse de la nivel central, precum formarea și consilierea autorităților locale de aplicare a legii, reflectând rolul tot mai important al EUAM în consolidarea rezilienței Ucrainei în întreaga țară și dorința Ucrainei de a se alinia la obiectivele PSAC; întrucât biroul local din Mariupol a fost evacuat și apoi distrus de forțele rusești; |
| --- | --- |

CN.

întrucât, în 2020, EUAM și-a înființat cel de-al patrulea birou local la Mariopol, pentru a sprijini punerea în aplicare la nivel local și regional a reformelor conduse de la nivel central, precum formarea și consilierea autorităților locale de aplicare a legii, reflectând rolul tot mai important al EUAM în consolidarea rezilienței Ucrainei în întreaga țară și dorința Ucrainei de a se alinia la obiectivele PSAC; întrucât biroul local din Mariupol a fost evacuat și apoi distrus de forțele rusești;

| CO. | întrucât, ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia, întregul personal internațional a fost forțat să evacueze țara în condiții de siguranță; întrucât misiunea menține în continuare contactul cu omologii ucraineni și rămâne în alertă, în așteptarea ordinelor de la Bruxelles; |
| --- | --- |

CO.

întrucât, ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia, întregul personal internațional a fost forțat să evacueze țara în condiții de siguranță; întrucât misiunea menține în continuare contactul cu omologii ucraineni și rămâne în alertă, în așteptarea ordinelor de la Bruxelles;

| CP. | întrucât, după invadarea Ucrainei, întregul personal al statelor membre din cadrul PSAC EUAM Ucraina a fost evacuat; |
| --- | --- |

CP.

întrucât, după invadarea Ucrainei, întregul personal al statelor membre din cadrul PSAC EUAM Ucraina a fost evacuat;

| CQ. | întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Republica Moldova și Ucraina (EUBAM) este o misiune civilă inițiată în 2005; întrucât această misiune are un mandat neexecutiv de consolidare a capacităților de gestionare a frontierelor ale polițiștilor de frontieră, ale autorităților vamale și ale autorităților de aplicare a legii din Ucraina și Republica Moldova, cu un buget anual de 12 milioane EUR și un personal care include peste 200 de angajați, mandatul său trebuind să fie prelungit în noiembrie 2023; |
| --- | --- |

CQ.

întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Republica Moldova și Ucraina (EUBAM) este o misiune civilă inițiată în 2005; întrucât această misiune are un mandat neexecutiv de consolidare a capacităților de gestionare a frontierelor ale polițiștilor de frontieră, ale autorităților vamale și ale autorităților de aplicare a legii din Ucraina și Republica Moldova, cu un buget anual de 12 milioane EUR și un personal care include peste 200 de angajați, mandatul său trebuind să fie prelungit în noiembrie 2023;

| CR. | întrucât EUBAM sprijină Republica Moldova și Ucraina în vederea îndeplinirii obligațiilor din cadrul Zonei de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA), ca parte a acordurilor lor de asociere cu UE și are ca obiectiv sprijinirea autorităților vamale și de frontieră ale celor două țări; întrucât are următoarele obiective: combaterea fraudei vamale, a contrabandei cu droguri, a migrației neregulamentare și a traficului de persoane; sprijinirea facilitării comerțului și a gestionării integrate a frontierelor; și sprijinirea soluționării pașnice a conflictului transnistrean în formatul „5 + 2”; |
| --- | --- |

CR.

întrucât EUBAM sprijină Republica Moldova și Ucraina în vederea îndeplinirii obligațiilor din cadrul Zonei de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA), ca parte a acordurilor lor de asociere cu UE și are ca obiectiv sprijinirea autorităților vamale și de frontieră ale celor două țări; întrucât are următoarele obiective: combaterea fraudei vamale, a contrabandei cu droguri, a migrației neregulamentare și a traficului de persoane; sprijinirea facilitării comerțului și a gestionării integrate a frontierelor; și sprijinirea soluționării pașnice a conflictului transnistrean în formatul „5 + 2”;

| CS. | întrucât contrabanda cu tutun, inclusiv cu produse contrafăcute, a cauzat o pierdere estimată de 10 miliarde EUR pe an la bugetele de stat ale Republicii Moldova, Ucrainei și statelor membre; întrucât, în perioada 2020-2021, EUBAM a dejucat mai multe operațiuni de contrabandă, confiscând cantități mari de muniție, tutun, alcool, etanol și heroină; |
| --- | --- |

CS.

întrucât contrabanda cu tutun, inclusiv cu produse contrafăcute, a cauzat o pierdere estimată de 10 miliarde EUR pe an la bugetele de stat ale Republicii Moldova, Ucrainei și statelor membre; întrucât, în perioada 2020-2021, EUBAM a dejucat mai multe operațiuni de contrabandă, confiscând cantități mari de muniție, tutun, alcool, etanol și heroină;

| CT. | întrucât EUBAM sprijină autoritățile de frontieră ale Republicii Moldova și Ucrainei în elaborarea unor indicatori comuni generali, utilizați pentru identificarea victimelor traficului de persoane; |
| --- | --- |

CT.

întrucât EUBAM sprijină autoritățile de frontieră ale Republicii Moldova și Ucrainei în elaborarea unor indicatori comuni generali, utilizați pentru identificarea victimelor traficului de persoane;

| CU. | întrucât Grupul operativ al EUBAM privind combaterea traficului de droguri urmărește să implice serviciile partenere ale misiunii; întrucât EUBAM colaborează cu mai multe organizații internaționale, inclusiv cu Europol, FRONTEX și OSCE, prin intermediul Grupului de lucru privind armele, al operațiilor comune ORION II și al inițiativelor „UE pentru securitatea frontierelor”; |
| --- | --- |

CU.

întrucât Grupul operativ al EUBAM privind combaterea traficului de droguri urmărește să implice serviciile partenere ale misiunii; întrucât EUBAM colaborează cu mai multe organizații internaționale, inclusiv cu Europol, FRONTEX și OSCE, prin intermediul Grupului de lucru privind armele, al operațiilor comune ORION II și al inițiativelor „UE pentru securitatea frontierelor”;

| CV. | întrucât EUBAM a fost un susținător consecvent al redeschiderii coridoarelor internaționale de transport care traversează Transnistria și elaborează și susține măsuri tehnice de consolidare a încrederii între Chișinău și Tiraspol în materie de transporturi, vamă, aspecte sanitar-veterinare și fitosanitare și de aplicare a legii; |
| --- | --- |

CV.

întrucât EUBAM a fost un susținător consecvent al redeschiderii coridoarelor internaționale de transport care traversează Transnistria și elaborează și susține măsuri tehnice de consolidare a încrederii între Chișinău și Tiraspol în materie de transporturi, vamă, aspecte sanitar-veterinare și fitosanitare și de aplicare a legii;

| CW. | întrucât EUBAM contribuie la soluționarea pașnică a conflictului transnistrean prin măsuri de consolidare a încrederii și prin monitorizarea prezenței la segmentul transnistrean al frontierei dintre Republica Moldova și Ucraina; |
| --- | --- |

CW.

întrucât EUBAM contribuie la soluționarea pașnică a conflictului transnistrean prin măsuri de consolidare a încrederii și prin monitorizarea prezenței la segmentul transnistrean al frontierei dintre Republica Moldova și Ucraina;

| CX. | întrucât Federația Rusă păstrează o așa-numită misiune de menținere a păcii în Transnistria, formată din aproximativ 500 de soldați, și Grupul operativ al trupelor ruse (OGRT) de aproximativ 1 500 de soldați, exercită controlul asupra grupurilor armate separatiste din Transnistria și organizează anual peste 100 de exerciții militare comune cu Transnistria; întrucât este preocupat de încercările separatiștilor din Tiraspol de a obține recunoașterea independenței Transnistriei la 4 martie 2022; |
| --- | --- |

CX.

întrucât Federația Rusă păstrează o așa-numită misiune de menținere a păcii în Transnistria, formată din aproximativ 500 de soldați, și Grupul operativ al trupelor ruse (OGRT) de aproximativ 1 500 de soldați, exercită controlul asupra grupurilor armate separatiste din Transnistria și organizează anual peste 100 de exerciții militare comune cu Transnistria; întrucât este preocupat de încercările separatiștilor din Tiraspol de a obține recunoașterea independenței Transnistriei la 4 martie 2022;

| CY. | întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, siguranța și securitatea PSAC EUBAM Moldova sunt grav periclitate și pot duce la o eventuală evacuare a personalului misiunii din țară; |
| --- | --- |

CY.

întrucât, ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, siguranța și securitatea PSAC EUBAM Moldova sunt grav periclitate și pot duce la o eventuală evacuare a personalului misiunii din țară;

| CZ. | întrucât misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM) este o misiune civilă inițiată în 2008, ca urmare a acordului în șase puncte mediat de UE care a pus capăt războiului dintre Georgia și Rusia; întrucât, în cei 13 ani de existență, EUMM a reprezentat angajamentul politic puternic al UE în regiune, contribuind la consolidarea încrederii și normalizare între părțile la conflict și oferind stabilitate pe teren și în întreaga regiune; |
| --- | --- |

CZ.

întrucât misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM) este o misiune civilă inițiată în 2008, ca urmare a acordului în șase puncte mediat de UE care a pus capăt războiului dintre Georgia și Rusia; întrucât, în cei 13 ani de existență, EUMM a reprezentat angajamentul politic puternic al UE în regiune, contribuind la consolidarea încrederii și normalizare între părțile la conflict și oferind stabilitate pe teren și în întreaga regiune;

| DA. | întrucât EUMM găzduiește în prezent 325 de membri ai misiunii, inclusiv peste 200 de observatori civili, cu un buget alocat de 44,8 milioane EUR și un mandat de reînnoire în decembrie 2022; |
| --- | --- |

DA.

întrucât EUMM găzduiește în prezent 325 de membri ai misiunii, inclusiv peste 200 de observatori civili, cu un buget alocat de 44,8 milioane EUR și un mandat de reînnoire în decembrie 2022;

| DB. | întrucât mandatul inițial din 2008 rămâne neschimbat în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a acordului de încetare a focului din 12 august 2008 dintre Georgia și Rusia, mediat de UE, care cere: să nu se mai recurgă la violență, să se înceteze ostilitățile, să se acorde acces la ajutorul umanitar, să revină în garnizoane forțele armate georgiene, să se retragă forțele armate ruse pe pozițiile pe care le aveau înainte de inițierea ostilităților și deschiderea discuțiilor internaționale privind securitatea și stabilitatea Osetiei de Sud și a Abhaziei; |
| --- | --- |

DB.

întrucât mandatul inițial din 2008 rămâne neschimbat în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a acordului de încetare a focului din 12 august 2008 dintre Georgia și Rusia, mediat de UE, care cere: să nu se mai recurgă la violență, să se înceteze ostilitățile, să se acorde acces la ajutorul umanitar, să revină în garnizoane forțele armate georgiene, să se retragă forțele armate ruse pe pozițiile pe care le aveau înainte de inițierea ostilităților și deschiderea discuțiilor internaționale privind securitatea și stabilitatea Osetiei de Sud și a Abhaziei;

| DC. | întrucât Rusia nu respectă acordul mediat de UE la 12 august 2008 – Acordul de încetare a focului între Rusia și Georgia, deoarece menține în mod ilegal prezența forțelor armate, a agenților Serviciului Federal de Securitate (FSB) și a polițiștilor de frontieră ai Federației Ruse în regiunile separatiste Abhazia și Osetia de Sud; întrucât Rusia nu permite instituirea unor mecanisme internaționale de securitate pe teren, împiedicând, de asemenea, intrarea EUMM pe teritoriile ocupate de Rusia, ceea ce reprezintă un obstacol major pentru îndeplinirea obiectivelor misiunii; întrucât mandatul EUMM este valabil pe întreg teritoriul Georgiei; întrucât EUMM se confruntă cu stabilirea frontierelor de către Rusia, ceea ce implică împingerea liniei de demarcație administrative în interiorul teritoriului georgian și extinderea ocupării teritoriale a Georgiei; |
| --- | --- |

DC.

întrucât Rusia nu respectă acordul mediat de UE la 12 august 2008 – Acordul de încetare a focului între Rusia și Georgia, deoarece menține în mod ilegal prezența forțelor armate, a agenților Serviciului Federal de Securitate (FSB) și a polițiștilor de frontieră ai Federației Ruse în regiunile separatiste Abhazia și Osetia de Sud; întrucât Rusia nu permite instituirea unor mecanisme internaționale de securitate pe teren, împiedicând, de asemenea, intrarea EUMM pe teritoriile ocupate de Rusia, ceea ce reprezintă un obstacol major pentru îndeplinirea obiectivelor misiunii; întrucât mandatul EUMM este valabil pe întreg teritoriul Georgiei; întrucât EUMM se confruntă cu stabilirea frontierelor de către Rusia, ceea ce implică împingerea liniei de demarcație administrative în interiorul teritoriului georgian și extinderea ocupării teritoriale a Georgiei;

| DD. | întrucât continuă încălcările flagrante ale Acordului de încetare a focului mediat de UE la 12 august 2008 de către Federația Rusă și sunt adesea întâmpinate cu răspunsuri limitate sau cu apeluri la acțiune din partea statelor membre, sau cu lipsa oricărui răspuns, ceea ce riscă să încurajeze Federația Rusă să desfășoare mai multe astfel de acțiuni; întrucât au avut loc arestări ilegale dincolo de liniile de demarcație administrative și activități ilegale de „delimitare a frontierei”; |
| --- | --- |

DD.

întrucât continuă încălcările flagrante ale Acordului de încetare a focului mediat de UE la 12 august 2008 de către Federația Rusă și sunt adesea întâmpinate cu răspunsuri limitate sau cu apeluri la acțiune din partea statelor membre, sau cu lipsa oricărui răspuns, ceea ce riscă să încurajeze Federația Rusă să desfășoare mai multe astfel de acțiuni; întrucât au avut loc arestări ilegale dincolo de liniile de demarcație administrative și activități ilegale de „delimitare a frontierei”;

| DE. | întrucât EUMM nu este o misiune civilă obișnuită din cauza mandatului său și a faptului că se concentrează pe activități de monitorizare, pe consolidarea competențelor civile și pentru că conduce activități de consolidare a încrederii prin intermediul unor granturi mici și a unor proiecte specifice între cele două părți; întrucât mandatul îi permite să se concentreze pe amenințările hibride, drepturile omului, radicalizare, terorism, minorități și pe aspectele de securitate legate de mediu; întrucât EUMM a înființat Comitetul consultativ pentru războiul hibrid și are contacte periodice cu biroul de legătură al NATO și cu echipa care implementează Pachetul Substanțial de Măsuri NATO-Georgia; |
| --- | --- |

DE.

întrucât EUMM nu este o misiune civilă obișnuită din cauza mandatului său și a faptului că se concentrează pe activități de monitorizare, pe consolidarea competențelor civile și pentru că conduce activități de consolidare a încrederii prin intermediul unor granturi mici și a unor proiecte specifice între cele două părți; întrucât mandatul îi permite să se concentreze pe amenințările hibride, drepturile omului, radicalizare, terorism, minorități și pe aspectele de securitate legate de mediu; întrucât EUMM a înființat Comitetul consultativ pentru războiul hibrid și are contacte periodice cu biroul de legătură al NATO și cu echipa care implementează Pachetul Substanțial de Măsuri NATO-Georgia;

| DF. | întrucât EUMM facilitează reuniunile mecanismului de prevenire și reacție pentru incidente din Ergneti și asigură regularitatea acestor reuniuni care abordează situația de securitate la fața locului, și la care participă Guvernul Georgiei, regiunile separatiste și Federația Rusă; întrucât, din păcate, încă nu există un mecanism similar în Gali, Abhazia; |
| --- | --- |

DF.

întrucât EUMM facilitează reuniunile mecanismului de prevenire și reacție pentru incidente din Ergneti și asigură regularitatea acestor reuniuni care abordează situația de securitate la fața locului, și la care participă Guvernul Georgiei, regiunile separatiste și Federația Rusă; întrucât, din păcate, încă nu există un mecanism similar în Gali, Abhazia;

| DG. | întrucât EUMM are o nevoie constantă de a-și extinde atenția și capacitățile analitice pentru a face față amenințărilor hibride persistente și are deci nevoie de un buget și de resurse suficiente; |
| --- | --- |

DG.

întrucât EUMM are o nevoie constantă de a-și extinde atenția și capacitățile analitice pentru a face față amenințărilor hibride persistente și are deci nevoie de un buget și de resurse suficiente;

| DH. | întrucât EUMM este o țintă a activităților de dezinformare, în special de către mass-media și canalele de comunicare socială cu sediul în regiuni ocupate sprijinite de Rusia, ceea ce o obligă să își organizeze resursele interne pentru a oferi cooperarea necesară și a explora modalități de combatere a dezinformării; |
| --- | --- |

DH.

întrucât EUMM este o țintă a activităților de dezinformare, în special de către mass-media și canalele de comunicare socială cu sediul în regiuni ocupate sprijinite de Rusia, ceea ce o obligă să își organizeze resursele interne pentru a oferi cooperarea necesară și a explora modalități de combatere a dezinformării;

| DI. | întrucât EUMM a gestionat „linia telefonică de urgență”, un mecanism de consolidare a încrederii care servește drept canal semnificativ de comunicare 24/7 între guvernul Georgiei și autoritățile de facto din Abhazia și Osetia de Sud, inclusiv polițiștii de frontieră ai Federației Ruse trimiși în ambele regiuni, pentru incidente urgente pe teren; întrucât această linie telefonică a fost accesată de peste 2 100 de ori în 2021; întrucât EUMM sprijină formatele de negociere și canalele de comunicare prin participarea la dezbaterile internaționale de la Geneva (GID) și coprezidarea reuniunilor Mecanismului de prevenire și reacție la incidente (IPRM) de la Ergneti; |
| --- | --- |

DI.

întrucât EUMM a gestionat „linia telefonică de urgență”, un mecanism de consolidare a încrederii care servește drept canal semnificativ de comunicare 24/7 între guvernul Georgiei și autoritățile de facto din Abhazia și Osetia de Sud, inclusiv polițiștii de frontieră ai Federației Ruse trimiși în ambele regiuni, pentru incidente urgente pe teren; întrucât această linie telefonică a fost accesată de peste 2 100 de ori în 2021; întrucât EUMM sprijină formatele de negociere și canalele de comunicare prin participarea la dezbaterile internaționale de la Geneva (GID) și coprezidarea reuniunilor Mecanismului de prevenire și reacție la incidente (IPRM) de la Ergneti;

| DJ. | întrucât, la 24 octombrie 2019, pentru prima dată în peste 10 ani, polițiștii FSB au trecut linia de demarcație administrativă, reținând observatori ai EUMM și obligând UE să negocieze eliberarea lor; |
| --- | --- |

DJ.

întrucât, la 24 octombrie 2019, pentru prima dată în peste 10 ani, polițiștii FSB au trecut linia de demarcație administrativă, reținând observatori ai EUMM și obligând UE să negocieze eliberarea lor;

| DK. | întrucât rolul EUMM în rezolvarea nevoilor de securitate umană și a celor umanitare a populației locale în zonele afectate de conflict și facilitarea schimburilor eficiente de informații, de exemplu legate de trecerea în scopuri medicale sau eliberarea persoanelor reținute la liniile de demarcație administrative (ABL), precum și în cofacilitarea dezbaterilor față în față în timpul reuniunilor din cadrul mecanismului de prevenire și reacție pentru incidente (IPRM) din Ergneti, adaugă o valoare enormă rolului important pe care EUMM îl joacă, contribuind atât la securitate și gestionarea conflictelor, cât și la consolidarea încrederii; |
| --- | --- |

DK.

întrucât rolul EUMM în rezolvarea nevoilor de securitate umană și a celor umanitare a populației locale în zonele afectate de conflict și facilitarea schimburilor eficiente de informații, de exemplu legate de trecerea în scopuri medicale sau eliberarea persoanelor reținute la liniile de demarcație administrative (ABL), precum și în cofacilitarea dezbaterilor față în față în timpul reuniunilor din cadrul mecanismului de prevenire și reacție pentru incidente (IPRM) din Ergneti, adaugă o valoare enormă rolului important pe care EUMM îl joacă, contribuind atât la securitate și gestionarea conflictelor, cât și la consolidarea încrederii;

| DL. | întrucât Georgia este unul dintre cei mai mari contribuitori pe cap de locuitor la misiunile PSAC din Africa; |
| --- | --- |

DL.

întrucât Georgia este unul dintre cei mai mari contribuitori pe cap de locuitor la misiunile PSAC din Africa;

| DM. | întrucât țările Parteneriatului estic rămân foarte vulnerabile la insecuritatea energetică, în special Republica Moldova și Ucraina, care suferă în mod repetat de pe urma șantajului energetic practicat de Rusia; |
| --- | --- |

DM.

întrucât țările Parteneriatului estic rămân foarte vulnerabile la insecuritatea energetică, în special Republica Moldova și Ucraina, care suferă în mod repetat de pe urma șantajului energetic practicat de Rusia;

| DN. | întrucât măsurile UE menite să atenueze insecuritatea energetică prin diversificarea surselor de energie vor consolida, de asemenea, securitatea și stabilitatea în regiunea estică; |
| --- | --- |

DN.

întrucât măsurile UE menite să atenueze insecuritatea energetică prin diversificarea surselor de energie vor consolida, de asemenea, securitatea și stabilitatea în regiunea estică;

| DO. | întrucât Comisia a luat deja măsuri pentru a reduce dependența Europei de un singur furnizor prin diversificarea furnizorilor de gaze; întrucât, ca răspuns la efectele generate de sancțiunile impuse Rusiei, pentru a pune capăt dependenței de importurile de energie din Rusia, Comisia a elaborat un nou plan pentru a înlocui, până la sfârșitul anului 2022, 100 miliarde de metri cubi de importuri de gaze din Rusia cu importuri mai mari de gaze naturale lichefiate și prin conducte de la furnizori din afara Rusiei, precum și prin volume mai mari de producție și importuri de biometan și hidrogen din surse regenerabile; întrucât planul vizează reducerea utilizării combustibililor fosili în locuințe, clădiri, industrii și sisteme energetice, precum și creșterea eficienței energetice, creșterea surselor regenerabile de energie și a electrificării, precum și eliminarea blocajelor din infrastructură, |
| --- | --- |

DO.

întrucât Comisia a luat deja măsuri pentru a reduce dependența Europei de un singur furnizor prin diversificarea furnizorilor de gaze; întrucât, ca răspuns la efectele generate de sancțiunile impuse Rusiei, pentru a pune capăt dependenței de importurile de energie din Rusia, Comisia a elaborat un nou plan pentru a înlocui, până la sfârșitul anului 2022, 100 miliarde de metri cubi de importuri de gaze din Rusia cu importuri mai mari de gaze naturale lichefiate și prin conducte de la furnizori din afara Rusiei, precum și prin volume mai mari de producție și importuri de biometan și hidrogen din surse regenerabile; întrucât planul vizează reducerea utilizării combustibililor fosili în locuințe, clădiri, industrii și sisteme energetice, precum și creșterea eficienței energetice, creșterea surselor regenerabile de energie și a electrificării, precum și eliminarea blocajelor din infrastructură,

| 1. | reiterează angajamentul UE și subliniază sprijinul total pentru suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a țărilor Parteneriatului estic în cadrul frontierelor acestora recunoscute la nivel internațional și pentru sprijinirea eforturilor acestor țări de a asigura aplicarea deplină a acestor principii; subliniază importanța unității și solidarității statelor membre în această privință; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termenii cei mai duri agresiunea neprovocată și nejustificată a Rusiei asupra Ucrainei și acțiunile conexe pe care le întreprinde în zonele necontrolate de guvern din regiunilor ucrainene Donețk și Lugansk, în peninsula Crimeea, ilegal ocupată, și în Belarus; subliniază că agresiunea continuă a Rusiei și extinderea activităților sale militare în Ucraina au un impact negativ asupra securității europene și mondiale; își reafirmă poziția sa că partenerii și aliații ar trebui să își intensifice sprijinul militar acordat Ucrainei și furnizarea de arme, ceea ce este în conformitate cu articolul 51 din Carta ONU, care permite autoapărarea individuală și colectivă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că pacea durabilă și securitatea umană în regiunea Parteneriatului estic sunt esențiale pentru UE; condamnă în termenii cei mai duri războiul de agresiune lansat de Federația Rusă și implicarea sa atât în războiul militar, cât și în războiul cibernetic din regiunea Parteneriatului estic; cere încetarea imediată a războiului de agresiune împotriva Ucrainei și retragerea completă și imediată a tuturor trupelor rusești din toate teritoriile ocupate de Rusia din țările Parteneriatului estic, precum și încetarea ostilităților militare împotriva Ucrainei, care duc la pierderi de vieți în rândul civililor și soldaților și provoacă strămutarea a milioane de persoane, împiedicând în același timp dezvoltarea socioeconomică; condamnă în termenii cei mai fermi atacul și ocuparea de către forțele ruse a centralelor nucleare ale Ucrainei și consideră că încercările Rusiei de a-și consolida influența nocivă în regiunea Parteneriatului estic prin forță și constrângere trebuie să nu reușească; subliniază importanța unității, solidarității și coerenței statelor membre; cere să se accelereze cooperarea cu aliați democratici cu viziuni similare pentru a reduce și contracara influența negativă a unor puteri terțe în regiunea Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută concluziile summitului Parteneriatului estic din 2021 și continuarea cooperării dintre UE și țările Parteneriatului estic; ținând seama de provocările de securitate cu care se confruntă țările Parteneriatului estic, în special actualul război de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, conflictele prelungite, acțiunile militare deschise, amenințările hibride și interferența în procesele democratice, propune intensificarea cooperării cu țările Parteneriatului estic în domeniul securității și apărării, precum și creșterea investițiilor și a asistenței în domeniul securității, al armatei, al informațiilor și al cooperării cibernetice cu țările asociate Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sprijină o coordonare și o cooperare mai strânsă în domeniul apărării și securității cu unele țări din cadrul Parteneriatului estic; pentru a promova obiectivele strategice de securitate umană și pace durabilă în întreaga regiune a Parteneriatului estic și dincolo de aceasta și pentru a încuraja, în acest scop, aplicarea unei abordări integrate prin valorificarea întregului potențial al PSAC în legătură cu instrumentele de politică relevante, sprijină ferm misiunile în desfășurare ale PSAC în țările Parteneriatului estic; insistă ferm asupra consolidării dimensiunii de securitate a politicii UE privind Parteneriatul estic, asupra dezvoltării de parteneriate strategice de securitate cu unele țări din cadrul Parteneriatului estic, asupra consolidării dialogului și cooperării în materie de politică externă și de securitate, precum și asupra dezvoltării unui rol mai activ al UE în detensionarea tensiunilor actuale, în prevenirea conflictelor viitoare, în măsurile de mediere și de consolidare a încrederii, precum și în soluționarea conflictelor, contracarând amenințările hibride, dezinformarea și propaganda, în acordarea de asistență și cooperare în domeniul apărării civile și în sprijinirea unei analize cuprinzătoare a sectorului de securitate în țările Parteneriatului estic, care identifică domeniile de apărare și securitate care trebuie îmbunătățite și permite UE și statelor membre să își coordoneze sprijinul; consideră că este nevoie de o promovare mai susținută a alinierii și de convergența treptată a politicii externe și de securitate a UE și a țărilor Parteneriatului estic, în conformitate cu angajamentele partenerilor față de UE; invită țările Parteneriatului estic să se alinieze la politica UE de sancțiuni împotriva Rusiei pentru războiul dus împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că soluționarea pașnică a conflictelor în curs de desfășurare sau nerezolvate din regiune, pe baza dreptului internațional și a relațiilor de bună vecinătate este esențială pentru construirea și consolidarea unor democrații reziliente și durabile în cadrul Parteneriatului estic; reamintește că pacea și securitatea au nevoie de instituții puternice și responsabile din punct de vedere public, o bună guvernanță și respectarea statului de drept; încurajează cu fermitate partenerii din Parteneriatul estic să se implice mai departe în reformele relevante, deoarece numai reziliența internă bazată pe instituții puternice și democratice va permite obținerea rezilienței necesare în fața amenințărilor externe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este necesar ca UE să continue să promoveze un mediu favorabil pentru soluționarea conflictelor și să sprijine activitățile care promovează încrederea și contactele interpersonale în cadrul comunităților divizate de conflictele, să prioritizeze eforturile și să extindă finanțarea pentru consolidarea preventivă a păcii, inclusiv diplomația preventivă, precum și mecanismele de avertizare timpurie și de acțiune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele Parteneriatului estic să depună eforturi constante pentru a continua cooperarea cu țările vecine, deoarece acest lucru ar asigura o aprofundare a cooperării deja fructuoase și va evita fricțiunile inutile care pot apărea din cauza unor chestiuni bilaterale nerezolvate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită să se pună mai mult accentul pe reconciliere și pe refacerea legăturilor comunitare, având în vedere diviziunile existente în regiunea Parteneriatului estic; încurajează, în această privință, implicarea activă împreună cu actorii societății civile, precum și comunitățile religioase, în domenii precum analiza conflictelor locale, medierea, reconcilierea și consolidarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o coordonare mai strânsă cu OSCE pentru a aborda provocările de securitate din regiunea Parteneriatului estic, în special în domeniul traficului de ființe umane, al controlului armelor, al migrației instrumentalizate, al consolidării încrederii și al facilitării dialogului între toate părțile implicate în criză; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă îngrijorarea, în continuare, cu privire la încălcările continue de către regimul rus ale apelor teritoriale și ale spațiului aerian ale țărilor din Marea Baltică, din regiunea Mării Negre și din Marea Azov; invită statele membre din zona Mării Negre, în contextul războiului actual de agresiune împotriva Ucrainei, să își întărească cooperarea militară cu partenerii estici de la Marea Neagră (Ucraina, Georgia și republica Moldova), atât în plan bilateral, cât și în cadrul NATO; subliniază importanța angajării UE și a NATO cu țările Parteneriatului estic în regiunea Mării Negre, cu scopul de a asigura stabilitatea și securitatea în regiunea Mării Negre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și SEAE și încurajează, totodată, statele membre să contribuie la cooperarea în cadrul Platformei internaționale pentru Crimeea pentru a aborda amenințările hibride la adresa securității regiunii mai extinse a Mării Negre reprezentate sau legate de ocupația ilegală a Rusiei în Crimeea și de anexarea sa, și de militarizarea Mării Negre și a Mării Azov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că Inițiativa celor trei mări (3SI) poate fi folosită ca unul din formatele pentru folosirea investițiilor în infrastructura critică care promovează securitatea și stabilitatea reciprocă, și este de părere că aceasta ar trebui să fie deschisă pentru a include țările Parteneriatului estic în cadrul politicilor și programelor europene existente, în special al Parteneriatului estic; subliniază că 3SI ar trebui să lucreze în strânsă colaborare cu UE pentru a evita dublarea eforturilor și a inițiativelor și abordările conflictuale; sprijină ideea că UE ar trebui să preia conducerea 3SI; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită instituțiile UE să vină cu o agendă de integrare mai ambițioasă pentru Ucraina, care să includă măsuri practice spre prima etapă intermediară a integrării treptate a Ucrainei în piața unică a UE; invită Comisia să evalueze în detaliu, pe baza meritelor, candidaturile pentru statutul de țară candidată depuse de Georgia, Ucraina și Republica Moldova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | declară că este necesar ca membrii Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European și ai Subcomisiei pentru drepturile omului să monitorizeze în permanență situația; |
| --- | --- |

15.

Realizarea întregului potențial al PSAC în cadrul Parteneriatului estic

| 16. | salută faptul că Busola strategică adoptată acordă o atenție adecvată țărilor Parteneriatului estic, inclusiv sprijin pentru Ucraina în fața agresiunilor Rusiei și o mai mare reziliență în fața provocărilor și amenințărilor rusești; subliniază că trebuie să se asigure că acesta este strâns coordonat și coerent cu viitorul concept strategic 2022 al NATO, în special în domeniul combaterii agresiunii rusești, al apărării cibernetice și al combaterii războiului hibrid, a dezinformării și a manipulării și interferențelor externe, deoarece mediul european de securitate și reziliența europeană nu pot fi realizate fără securitatea și reziliența pe termen lung a tuturor vecinilor UE; constată că abordarea UE trebuie să fie globală, inclusiv în ceea ce privește sprijinirea reformelor democratice și economice, consolidarea capacității de reziliență instituțională și societală și mărirea capacităților de securitate și de apărare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încurajează statele membre care sunt membre atât în UE, cât și în NATO și care conduc diferite inițiative NATO de consolidare a capacităților cu țările Parteneriatului estic să se asigure că eforturile de formare și transferul de bune practici sunt coordonate cu Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC) și CPCC; invită statele membre să se asigure că misiunile PSAC în țările asociate ale Parteneriatului estic adoptă o coordonare strânsă cu acțiunile și strategia NATO în regiune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează statele membre care participă la PESCO să adapteze proiectele PESCO la nevoile misiunilor și operațiilor PSAC în UE, de exemplu, prin dezvoltarea unor sisteme de comunicații civile securizate și înalt criptate și, în conformitate cu condițiile generale pentru participarea țărilor terțe la proiectele PESCO, să ia în considerare invitarea țărilor Parteneriatului estic care îndeplinesc aceste condiții generale pentru a lua parte; remarcă faptul că includerea partenerilor strategici cum ar fi țările asociate Parteneriatului estic în proiectele individuale ale PESCO poate fi în interesele strategice ale UE și ar fi reciproc benefică, deoarece țările Parteneriatului estic ar obține capacități și expertiză unice, în special în ceea ce privește abordarea amenințărilor hibride și a securității cibernetice; salută, în acest sens, trimiterea în Ucraina a experților din cadrul echipei de răspuns rapid în domeniul cibernetic finanțate de PESCO; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează UE și statele sale membre să extindă mecanismele de sprijin pentru participarea pe viitor a țărilor Parteneriatului estic la misiunile și operațiunile civile și militare din cadrul PSAC, atunci când este necesar, inclusiv prin vizite de studiu sau pe teren, ateliere, instruiri și cursuri PSAC etc., care ar putea contribui la creșterea interoperabilității partenerilor, la elaborarea unor proceduri comune și a unor acțiuni comune; îi încurajează, de asemenea, să coopereze cu majoritatea partenerilor Parteneriatului estic pentru securitatea cibernetică, inclusiv schimbul reciproc de informații și asistența în infrastructura critică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia în considerare consultarea unor parteneri din cadrul Parteneriatului estic în etapele inițiale de planificare a misiunilor/operațiunilor PSAC, în special a acelor misiuni/operațiuni pe care partenerii din cadrul Parteneriatului estic le găzduiesc sau le vor găzdui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța unei implicări active și a unui rol consultativ consolidat al Parlamentului European în procesul de luare a deciziilor cu privire la PSAC, așa cum este pusă în aplicare în regiunea țărilor Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută acordul din cadrul Consiliului din 13 aprilie 2022 privind o a treia tranșă de sprijin militar în cadrul Instrumentului european pentru pace în valoare totală de 1,5 miliarde EUR, pentru furnizarea de materiale militare letale și combustibil și echipamente de protecție și solicită livrarea imediată a acestora; subliniază că este important ca UE să consolideze cooperarea în domeniul securității și apărării, având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și mediul de securitate din ce în ce mai dificil care afectează stabilitatea și guvernanța partenerilor noștri estici; salută decizia Consiliului European din 2 decembrie 2021 de a utiliza Instrumentul european pentru pace, în scopul de a oferi Ucrainei un pachet de 31 milioane EUR, Georgiei un pachet de 12,75 de milioane EUR și Republicii Moldova un pachet de 7 milioane EUR pentru a contribui la consolidarea rezilienței și a capabilităților de apărare ale acestora, în special în ceea ce privește securitatea cibernetică, capacitățile medicale, tehnice, mobile și logistice și combaterea dezinformării; încurajează utilizarea în continuare a Instrumentului european pentru pace în scopul de a mări capacitatea țărilor asociate Parteneriatului estic, în special a celor care se confruntă cu agresiuni armate și a celor găzduiesc misiuni PSAC, pentru a răspunde mai mult nevoilor lor de securitate în domenii esențiale, cum ar fi echipamentul necesar pentru a face schimb de informații prin intermediul liniilor de comunicare securizate și instrumente tehnice necesare în scopul de a contracara agresiunea armată și amenințările hibride; subliniază necesitatea ca UE să îmbunătățească sprijinul material și monetar acordat țărilor Parteneriatului estic și, de asemenea, să se concentreze pe consolidarea capacităților în vederea îmbunătățirii rezilienței fiecărei țări din Parteneriatul estic, în special în combaterea campaniilor de dezinformare, precum și în apărarea națională; subliniază că este necesar ca UE să dezvolte o abordare integrată pentru a putea ajuta țările Parteneriatului estic în confruntarea cu situația amenințărilor reciproce interconectate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este important ca EU și statele sale membre ă fie solidare cu Ucraina, precum și situația securității precare în anumite țări din Parteneriatul estic; încurajează UE și statele sale membre să se asigure că orice furnizare de echipament de sprijin prin intermediul Instrumentului european pentru pace acordată țărilor Parteneriatului estic respectă strict legislație internațională relevantă privind furnizarea de echipament militar pentru formele armate, este conformă cu obiectivele de sprijin ale UE pentru țara respectivă din Parteneriatul estic și se realizează – unde este cazul – în coordonare cu inițiativele respective ale NATO de consolidare a capacităților pentru țările partenere și cu planificarea strategică a NATO, pentru a evita suprapunerile inutile și pentru a mări eficiența; încurajează statele membre să dezvolte instrumente de ajutor militar care să permită unor țări din Parteneriatul estic să achiziționeze echipamente de la producătorii din UE; invită statele membre să simplifice procedurile administrative pentru a nu bloca deciziile care au fost deja luate cu privire la furnizarea de echipamente țărilor Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să mărească bugetul Instrumentului european pentru pace, pentru ca UE să poată consolida capacitatea de reziliență și de apărare a țărilor Parteneriatului estic, cum ar fi cele pentru combaterea amenințărilor hibride; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încurajează statele membre să consolideze mai departe capacitatea de reziliență militară a Ucrainei prin furnizarea de arme, inclusiv arme anti-navă, antiaeriene și antitanc; salută decizia Estoniei tuturor statelor membre care au furnizat Ucrainei echipamente letale pentru a consolida capacitatea Ucrainei de a-și apăra suveranitatea și integritatea teritorială; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută înființarea unei „celule de compensare” în cadrul personalul militar al UE; ia act de faptul că Polonia a devenit un centru logistic responsabil să asigure că toate materialele și resursele financiare ajung la forțele armate ucrainene; încurajează statele membre să acționeze urgent în ceea ce privește creșterea și repoziționarea personalului și a materialelor în statele membre din estul UE, în special a echipamentelor de comunicații securizate, a materialelor medicale și a armelor sofisticate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează Comisia, ca parte a unui răspuns financiar inovator la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, să evalueze momentul în care ar fi oportună o revizuire a cadrului financiar multianual și să revadă, printre alte politici, creșterea cheltuielilor de apărare, terminarea dependenței de hidrocarburile rusești, compensarea consecințelor socioeconomice ale războiului pentru cetățenii UE și reducerea datoriilor, pe lângă furnizarea continuă de ajutor militar țărilor Parteneriatului estic prin intermediul IEP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută faptul că Comisia a aprobat un nou program de asistență macrofinanciară (AMF) de urgență pentru Ucraina, în valoare de până la 1,2 miliarde EUR, care va contribui la consolidarea stabilității macroeconomice și a rezilienței generale a Ucrainei în contextul creat de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și impactului acestuia asupra situației economice; remarcă de faptul că UE și instituțiile financiare europene au alocat țării peste 17 miliarde EUR sub formă de granturi și împrumuturi începând din 2014; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să consolideze monitorizarea regimurilor de sancțiuni pentru a asigura respectarea regimurilor de sancțiuni existente; |
| --- | --- |

29.

Consolidarea colaborării cu instituțiile și instrumentele

| 30. | invită UE și aliații NATO să utilizeze toate mijloacele posibile pentru a sprijini consolidarea cooperării militare și de securitate cu țările Parteneriatului estic interesate, deoarece fără aceasta nu pot fi asigurate securitatea și stabilitatea în regiune; salută politica ușilor deschise a NATO care păstrează relații politice și operaționale strânse cu țările candidate implicate, și anume cu Ucraina și Georgia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța unor consultări intense și a unei strânse cooperări între UE și NATO în ceea ce privește escaladarea situațiilor, cum ar fi războiul de agresiune a Rusiei asupra Ucrainei; subliniază că această cooperare trebuie să respecte aranjamentele de securitate ale tuturor statelor membre și să se bazeze pe unitatea și solidaritatea dintre statele membre și pe aderarea la principiile legate de arhitectura de securitate europeană existentă și de dreptul internațional, inclusiv de suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor vecine; cere comunității transatlantice să valorifice și să extindă eforturile actuale și viitoare pentru a contracara agresiunile și activitățile directe și indirecte ale Rusiei îndreptate împotriva Ucrainei, Georgiei și Republicii Moldova; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită UE să consolideze cooperarea cu NATO, inclusiv prin viitoarea declarație comună privind cooperarea UE-NATO, pentru a sprijini capacitatea de apărare și de consolidare a securității a partenerilor noștri din vecinătatea estică; salută cooperarea consolidată dintre Statele Unite, UE și statele sale membre, precum și dezbaterile intense din cadrul NATO care vizează securitatea Europei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită SEAE să coordoneze rapoartele de evaluare, evaluările privind amenințările și mesajele politice cu ambasadele statelor membre și cu birourile de legătură ale NATO din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

33.

| 34. | este îngrijorat de faptul că un membru al NATO întârzie accesul Ucrainei la Agenția NATO pentru sprijin și achiziții, în pofida necesității urgente și din motive care nu au legătură cu situația actuală; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este îngrijorat de faptul că un stat membru al NATO blochează discuțiile dintre NATO și Ucraina la nivel ministerial, împiedicând astfel dezvoltarea acestui parteneriat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încurajează VP/ÎR să acorde o atenție deosebită securității zonei Parteneriatului estic în viitorul dialog UE-SUA privind securitatea și apărarea, în dialogul EU-SUA privind Rusia și în dialogul UE-SUA privind China; remarcă faptul că dialogul UE-SUA privind securitatea reprezintă o oportunitate importantă de a maximiza valoarea adăugată a relațiilor transatlantice în materie de securitate și apărare și ar trebui să dedice mult timp și resurse îmbunătățirii mediului de securitate în regiunea Parteneriatului estic; constată că un Parteneriat estic democratic, stabil și pro-european este considerat o amenințare pentru regimul de la Kremlin și, prin urmare, se află sub presiunea politică și militară, mai ales Ucraina; reamintește că ordinea de securitate europeană nu poate fi discutată fără țările europene; subliniază că stabilitatea regiunii Parteneriatului estic este esențială pentru securitatea întregului continent european; |
| --- | --- |

36.

| 37. | face apel ca UE să sprijine mass-media și jurnaliștii independenți de înaltă calitate din țările Parteneriatului estic pentru a consolida pluralismul, libertatea mass-mediei și statul de drept, combate dezinformarea și mări reziliența generală a societăților democratice din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își exprimă îngrijorarea cu privire la manipularea tot mai frecventă a informațiilor, la dezinformare și la amenințările hibride provenite în special din Rusia, dar și de la alți actori, care afectează direct mai multe teatre și misiuni PSAC și destabilizând regiuni întregi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | deplâng eforturile autorităților ruse de a păstra total față de propria populație cu privire la războiul de agresiune împotriva Ucrainei, în special numind războiul de agresiune împotriva Ucrainei drept „operațiune specială” și curmând libertății presei și impunând sancțiuni juridice severe împotriva persoanelor și a mass-mediei independente; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că trebuie ca UE și statele sale membre să consolideze cooperarea cu partenerii din Parteneriatul estic, în special în domeniul comunicării strategice și al combaterii dezinformării și a manipulării informațiilor, precum și al oricărei ingerințe străine nocive, pentru a consolida reziliența statului și a societății și pentru a contracara slăbirea și fragmentarea societăților și a instituțiilor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită UE să faciliteze proiecte pentru guvernele, societățile civile, ONG-urile și alți actori asociați cu țările Parteneriatului estic, care să le ajute să combate împotriva dezinformării și a amenințărilor hibride, inclusiv prin intermediul activității importante a diviziei StratCom a SEAE, cu grupurile sale operative, al Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE (INTCEN UE) și al celulei de fuziune împotriva amenințărilor hibride, al sistemului de alertă rapidă, al cooperării stabilite la nivel administrativ între SEAE, Comisie și Parlament, al rețelei împotriva dezinformării conduse de Comisie și al grupului de lucru administrativ al Parlamentului împotriva dezinformării; încurajează statele membre să extindă participarea țărilor asociate cu Parteneriatul estic la Centrul European de Excelență pentru Contracararea Amenințărilor Hibride (Hybrid COE); |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea crucială de a stimula cooperarea dintre UE și partenerii din Parteneriatul estic în domeniul comunicării strategice, al combaterii dezinformării și al manipulării informațiilor, precum și a oricărei interferențe străine nocive; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită SEAE să întărească capacitatea delegațiilor UE în țările Parteneriatului estic pentru a demonta campaniile de dezinformare, care pun în pericol principiile democratice, coordonate de actori statali străini, cu precădere Rusia; solicită structurarea de urgență a răspunsului la amenințările hibride pentru misiunile PSAC la aceste amenințări, deoarece aceasta este o încercare de deligitimizare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Consiliul, Comisia și SEAE să exploreze opțiuni pentru a promova consolidarea capacităților cibernetice ale partenerilor noștri, cum ar fi să adapteze mandatele consultative pentru a include formarea specializată în combaterea activităților de război hibrid și a campaniilor de dezinformare, a războiului cibernetic și a analizei OSINT, să asigure că țările Parteneriatului Estic își întăresc infrastructura tehnică necesară pentru reziliența cibernetică; încurajează lansarea de misiuni cibernetice civile; ia act de activitatea importantă de formare desfășurată de Colegiul European de Securitate și Apărare în domeniul apărării cibernetice și salută evenimentele de formare și educație specifice organizate de ESDC pentru partenerii Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încurajează UE să își accelereze politicile de securitate cibernetică, întrucât războiul de agresiune din Ucraina reprezintă un potențial alarmant de mare de escaladare fără precedent, inclusiv din partea unor părți terțe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recunoaște rolul societății civile în formularea politicilor și în supravegherea reformei sectorului de securitate și solicită să li se ofere sprijin și finanțare continuă și, atunci când circumstanțele permit acest lucru, includerea acesteia în proiecte importante pentru a facilita o mai mare responsabilitate și transparență în sectorul apărării și al securității; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia, SEAE și statele membre să mărească vizibilitatea misiunilor PSAC în cadrul Parteneriatului estic, prin consolidarea comunicării strategice, prin contracararea proactivă a dezinformării împotriva acestora, incluzându-le pe ele și mai ales delegațiile UE în mesajele lor politice, în documentele accesibile publicului și în angajamentele față de presa internațională; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază necesitatea ca UE să își consolideze capacitățile instituționale de prevenire, de mediere, de dialog și de dezamorsare a conflictelor în regiunea Parteneriatului estic; subliniază că UE ar putea juca un rol mai important în stabilirea măsurilor de consolidare a încrederii și ar putea participa în continuare la eforturile de reconciliere; cere statelor membre și SEAE să depună, de asemenea, eforturi pentru a intensifica formarea și consolidarea capacităților partenerilor noștri din cadrul Parteneriatului estic în domeniul controlului armelor, al dezarmării și al neproliferării; salută, în acest sens, inițiativa legată de centrele de excelență ale UE pentru reducerea riscurilor chimice, biologice, radiologice și nucleare din Tbilisi; invită Comisia să intensifice consolidarea capacităților partenerilor Parteneriatului estic în ceea ce privește creșterea rezilienței entităților lor critice, prin activități comune de formare și prin schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută conceptul UE referitor la patrimoniul cultural în situații de conflict și criză; este de părere că PSAC poate contribui la abordarea provocărilor de securitate legate de conservarea și protecția patrimoniului cultural și salută posibilitățile de explorare a dezvoltării unor astfel de eforturi în regiunea Parteneriatului estic; constată că includerea protecției patrimoniului cultural și a aspectelor legate de dialogul intercultural în mandatul misiunii ar fi benefică pentru procesul de soluționare a conflictelor și pentru încheierea unor soluționări sustenabile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | încurajează statele membre să se asigure că tranziția digitală întreprinsă în țările Parteneriatului estic este protejată împotriva activităților nocive și, prin urmare, încurajează utilizarea în continuare a inițiativelor emblematice existente de consolidare a capacităților cibernetice ale UE în regiune – CyberEast și EU4Digital – pentru a include crearea unor structuri juridice și administrative de certificare a software-ului și a hardware-ului, de coordonare a centrelor naționale de răspuns la incidente de securitate cibernetică și a organismelor de investigație și de criminalistică informatică din întreaga Europă; invită Centrul european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică să colaboreze strâns cu partenerii noști estici în vederea îmbunătățirii securității cibernetice în regiune; invită Consiliul să colaboreze cu Ucraina pentru a ne consolida securitatea cibernetică reciprocă și reziliența reciprocă la amenințările cibernetice și atacurile hibride; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încurajează fiecare stat membru să manifeste o mai mare voință politică și solidaritate prin desfășurarea unui număr suficient de membri bine pregătiți și calificați ai personalului în misiunile PSAC din țările asociate Parteneriatului estic, pentru a se asigura că un număr mare de state membre sunt reprezentate în misiunile din întreaga regiune și pentru a încuraja o mai mare participare a țărilor terțe la aceste misiuni, în special a țărilor care au găzduit misiuni PSAC finalizate cu succes și care au o mai bună înțelegere a contextului local; salută participarea majorității țărilor partenere din cadrul Parteneriatului estic la misiunile și operațiunile PSAC în țări terțe, în conformitate cu interesele și valorile europene; sprijină cooperarea unui număr mai mare de state membre cu partenerii Parteneriatului estic în domeniul securității, cum ar fi Brigada lituaniano-polonezo-ucraineană; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută introducerea consilierilor militari în misiunile și delegațiile UE și încurajează eforturile de consolidare în continuare a expertizei în materie de securitate și apărare în cadrul delegațiilor UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei reprezintă un semnal de alarmă pentru apărarea europeană, pentru a se asigura că viitoarele misiuni PSAC în regiunea Parteneriatului estic beneficiază de mai multe mijloace, de un nivel mai ridicat de ambiție și de mandate revăzute, pentru a face față provocărilor cu care se confruntă, în speranța de a atinge obiectivele misiunilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | încurajează statele membre să introducă capacități mai eficiente de schimb de informații în cadrul misiunilor PSAC și între acestea și să pună un accent deosebit pe colaborarea consolidată și pe detașarea de personal de la Europol și Interpol la sediile misiunilor PSAC, pentru a facilita schimbul neîntrerupt de informații; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită sediile centrale ale SEAE, MPCC, CPCC și PSAC să promoveze o nouă cultură a înțelegerii între partenerii civili și militari, bazată pe relații instituționale consolidate și pe o conștientizare și o evaluare comune, în efortul de a dezvolta un cadru de planificare și o cultură cuprinzătoare; |
| --- | --- |

55.

| 56. | încurajează cartierul general al misiunilor PSAC să solicite sinergii mai strânse cu centrele naționale comune de formare și evaluare din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită CPCC, MPCC, Comitetul militar al UE (CMUE) și personalul militar al UE (EUMS) să elaboreze un model pentru generarea și schimbul de bune practici în ceea ce privește conceptele de planificare a campaniilor sau a misiunilor, în special cu privire la evaluarea amenințărilor și a riscurilor, avertizarea timpurie și previziunea strategică, cât mai devreme posibil, cu partenerii esențiali pentru succesul campaniei; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia, SEAE, în special CPCC, și CMUE să se adapteze mai bine la crearea de grupuri de lucru între agenții prin exerciții și instrucție; consideră că accesul PSAC la planificare, resurse, dar și la logistică îi conferă potențialul de a fi folosit ca centru de practică pentru reziliența și redresarea societății atât în fața dezastrelor provocate de om, cât și a celor naturale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită CPCC și MPCC să sublinieze importanța educației civilo-militare profesioniste pentru întregul personal din misiunile PSAC; îndeamnă Uniunea Europeană și statele membre să înzestreze personalul din misiuni PSAC cu echipamente și instruire adecvate pentru a deveni mai vigilent și mai rezistent; încurajează Comisia să extindă programul militar Erasmus pentru ca ofițerii din Parteneriatul estic să își finanțeze studiile la academiile militare din întreaga UE; invită UE să analizeze opțiunea de a extinde rolul Colegiului European de Securitate și Apărare pentru a înlesni formarea ofițerilor din cadrul forțelor armate și al apărării naționale; încurajează o participare mai consecventă și mai structurată a personalului relevant la cursurile CESA și cooperarea cu mecanisme precum Programul de dezvoltare profesională (PDP); |
| --- | --- |

59.

| 60. | încurajează extinderea programului Erasmus militar prin acceptarea de ofițeri din țările Parteneriatului estic, precum și prin finanțarea studiilor acestora în academiile militare din UE; |
| --- | --- |

60.

| 61. | încurajează cartierul general al misiunilor PSAC să solicite sinergii mai strânse cu centrele naționale comune de formare și evaluare din țările asociate Parteneriatului estic, cum ar fi posturi de comandă comune și exerciții comune ale personalului cu privire la posibile scenarii care ar implica lideri civili și militari din statele membre ale UE, personalul misiunii PSAC și țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia, SEAE, CPCC și MPCC să consolideze sinergiile cu alte domenii de politică și cu părțile interesate relevante în vederea intensificării eforturilor preventive de consolidare a păcii, de diplomație preventivă, de avertizare timpurie, de consolidare a încrederii și pentru o mai mare reziliență a cetățenilor la dezinformare; încurajează statele membre să ia în considerare posibilitatea de a se implica în exerciții comune cu țările Parteneriatului estic în domenii precum exercițiile maritime, operațiile comune de sprijin aerian și sprijinul pentru pace; |
| --- | --- |

62.

| 63. | își exprimă îngrijorarea și îndeamnă să se abordeze politizarea predominantă și influențele politice la nivelul forțelor de apărare ale unor țări din Parteneriatul estic, deoarece aceste lucruri au ca rezultat îndepărtarea sau retrogradarea, din motive politice, a ofițerilor educați și instruiți în programele sprijinite de UE, de statele membre și de alte țări partenere; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că este important ca UE să promoveze rolul femeilor și al tinerilor în procesul de consolidare a păcii în regiunea Parteneriatului estic și de a promova Agenda privind femeile, pacea și securitatea și Agenda privind tinerii, pacea și securitatea în regiunea Parteneriatului estic; subliniază necesitatea de a împărtăși cele mai bune practici în materie de egalitate de gen și aspectele sensibile la dimensiunea de gen ale operațiilor militare și ale misiunilor civile (proiectare, planificare, analiză, echilibrul de gen al personalului etc.), prin folosirea pregătirii UE obligatorii pentru personalul din cadrul misiunilor și operațiilor PSAC și prin crearea unor poziții de consilieri de gen pentru fiecare misiune și operație PSAC; |
| --- | --- |

64.

Dotarea PSAC în regiunea Parteneriatului estic cu capacități politice și strategice suplimentare

| 65. | invită Comisia, SEAE și mai ales CPCC să se asigure că EUAM menține ca prioritate reforma serviciului de securitate din Ucraina și extinderea domeniului de aplicare al cooperării cu SSU în ceea ce privește securitatea cibernetică, combaterea terorismului și a amenințărilor hibride după ce este ridicată starea de urgență; |
| --- | --- |

65.

| 66. | încurajează statele membre și UE să extindă cooperarea EUAM la toate structurile anticorupție implicate în reforma sectorului securității civile și să includă, fie sub formă de formare și instruire, fie pe baza schimbului de bune practici și a stabilirii în comun a priorităților viitoare, atât aparatul anticorupție al statului ucrainean, Agenția națională de prevenire a corupției, cât și Înalta Curte Anticorupție; încurajează statele membre să recomande includerea, în cadrul cursurilor de formare continuă pentru reprezentanții serviciilor și administrației ucrainene, a studiilor privind cazurile de corupție și a analizelor privind motivele eșecului investigațiilor și ale eșecului de a impune responsabilizarea autorilor, pentru a ajuta personalul aflat în roluri anticorupție să evite repetarea greșelilor din trecut; salută adaptabilitatea misiunilor PSAC ca răspuns la războiul de agresiune al Rusiei; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia, SEAE și CPCC să se asigure că EUAM menține prioritatea privind reforma Serviciului Național de Securitate al Ucrainei (SSU) după ridicarea stării de urgență, pentru a asigura o mai mare supraveghere, mai puține atribuții de urmărire penală și centre de detenție, reducerea și demilitarizarea SSU, cu o evaluare trimestrială a implementării; |
| --- | --- |

67.

| 68. | încurajează statele membre și UE să își extindă sprijinul pentru eforturile de digitalizare ale EUAM în materie de reformă a sectorului securității civile în Ucraina prin formare și prin furnizarea de tehnologii care sprijină înregistrarea datelor, gestionarea resurselor umane și procedurile judiciare de depunere a dosarelor, pentru a contribui la transparență, la consolidarea încrederii comunității și la combaterea corupției; salută angajamentul EUAM de a consolida rolul femeilor în agențiile de aplicare a legii; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește că mandatele extinse trebuie să fie însoțite de resurse adecvate; este îngrijorat de riscul de dispersie în cazul în care EUAM cuprinde sectoare largi, dar nu dispune de mijloacele adecvate pentru a-și îndeplini misiunea; încurajează statele membre să consolideze componenta profesională a EUAM prin reprezentanți ai serviciilor speciale pentru a aplica în mod eficient reformele și pentru a oferi consiliere practică; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită extinderea mandatului EUAM în domeniul combaterii amenințărilor hibride, al comunicării strategice, al tehnologiei digitale și al securității cibernetice, pentru a consolida capacitatea instituțiilor guvernamentale ucrainene de a contracara amenințările în materie de informații, cum ar fi utilizarea comunicațiilor pentru a submina încrederea în instituțiile publice, răspândirea dezinformării și a propagandei ostile, polarizarea societății și formarea unor percepții negative despre Ucraina în lume; |
| --- | --- |

70.

| 71. | încurajează statele membre să își mărească sprijinul acordat Ucrainei în eforturile sale de a face față agresiunii Rusiei și de continuare a reformei sectorului apărării, care trece prin reforme fundamentale care vor avea consecințe pe termen lung asupra forțelor armate ucrainene, asupra capacității acestora de a asigura securitatea Ucrainei, precum și asupra încrederii publice; invită statele membre să adopte de urgență această decizie ca urmare a unui acord politic între Ucraina și Rusia de a lansa o misiune militară de consiliere și formare în cadrul PSAC, pentru a ajuta Ucraina să opereze în zone de luptă urbană dens populate, în războiul asimetric și cibernetic și să își reformeze sistemul de educație profesională militară, care este cel mai important domeniu pentru a înlesni schimbarea și a asigura o transformare sustenabilă a sistemului de apărare; |
| --- | --- |

71.

| 72. | invită UE și statele membre să își consolideze reacțiile publice la provocările împotriva EUMM, în special la încălcările acordului de încetare a focului; reamintește că EUMM are sarcina de a acoperi întregul teritoriu al frontierelor recunoscute la nivel internațional ale Georgiei și insistă asupra accesului neîngrădit la regiunile georgiene Abhazia și Osetia de Sud; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia și SEAE să se asigure că se pun la dispoziție resurse adecvate pentru sediul EUMM, în special canale securizate de informare și comunicare, echipamente de vedere pe timp de noapte, imagini de mai bună calitate și capacități îmbunătățite de colectare și analiză a informațiilor din surse deschise (OSINT); |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Consiliul să păstreze EUAM, EUMM și EUBAM atât timp cât este necesar pe baza unor evaluări periodice ale punerii lor în aplicare și ale nevoilor în funcție de prioritățile PSAC și sprijină structurile mandatului lor reînnoibil pentru a asigura o adaptare mai ușoară la orice modificare a faptelor de pe teren; cere să se evalueze periodic nevoilor altor misiuni sau ale misiunilor complementare în funcție de prioritățile PSAC; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reiterează sprijinul UE pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Republicii Moldova și pentru eforturile depuse în cadrul procesului de negociere 5 + 2 pentru a se ajunge la o soluționare politică pașnică, de durată, cuprinzătoare a conflictului transnistrean, bazată pe respectarea suveranității și a integrității teritoriale a Republicii Moldova în interiorul granițelor sale recunoscute la nivel internațional, cu un statut special pentru Transnistria, care ar asigura protecția drepturilor omului și în teritoriile necontrolate în prezent de autoritățile constituționale; reamintește că, la 22 iunie 2018, Adunarea Generală a ONU a adoptat o rezoluție prin care îndemna Federația Rusă să își retragă trupele și armamentul, în mod necondiționat, de pe teritoriul Republicii Moldova și reafirma sprijinul pentru aplicarea imediată a respectivei rezoluții; |
| --- | --- |

75.

| 76. | își exprimă îngrijorarea cu privire la evenimentele recente de pe teritoriul regiunii Transnistria și le condamnă ca fiind provocări periculoase comise într-o situație securitară foarte volatilă; invită la calm pentru a se garanta securitatea și bunăstarea persoanelor care locuiesc pe ambele maluri ale râului Nistru și în țările învecinate; |
| --- | --- |

76.

| 77. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la tensiunile continue de la granița dintre Armenia și Azerbaidjan în urma conflictului violent din toamna anului 2020; invită Consiliul și SEAE să continue să consolideze încrederea, să reducă tensiunile și să depună eforturi pentru o soluționare pașnică a conflictului dintre Armenia și Azerbaidjan; subliniază că sunt importante schimbul complet și a eliberarea deținuților, soluționarea problemei persoanelor dispărute, înlesnirea deminării umanitare, asigurarea unei circulații sigure și libere a civililor în Nagorno-Karabah, acordarea de asistență pentru populațiile afectate de conflict, măsuri de întărire a încrederii, contacte directe între oameni, sprijinirea eforturilor de reconstrucție și subliniază că conservarea patrimoniului cultural și dialogul intercultural ar fi benefic pentru procesul de rezolvare a conflictului; este de părere că consecințele acestor ostilități și prezența așa-numitelor forțe ruse de menținere a păcii nu ar trebui să influențeze evoluțiile politice din Armenia și viitorul programelor sale de reforme; |
| --- | --- |

77.

| 78. | salută rezultatul reuniunii la nivel înalt dintre președintele Consiliului European, Charles Michel, președintele Republicii Azerbaidjan, Ilham Aliev, și prim-ministrul Republicii Armenia, Nicol Pașinian la 14 decembrie 2021, în cadrul căreia ambii lideri și-au reafirmat disponibilitatea de a lucra la chestiunile bilaterale deschise și de a lansa negocieri privind demarcarea frontierelor, pentru care UE este pregătită să ofere asistență tehnică; invită Comisia, SEAE și statele membre să promoveze începerea negocierilor privind delimitarea și demarcarea frontierelor de stat și un acord durabil care să conducă la coexistență pașnică; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită UE și statele membre să nu lase conflictul dintre Azerbaidjan și Armenia să devină de nerezolvat; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia să împiedice orice utilizare sau finanțare din partea UE a tehnologiilor ilegale de supraveghere și invită UE și statele membre să dialogheze cu guvernul din Azerbaidjan pentru a pune capăt utilizării acestor tehnologii ilegale de supraveghere și a securității cibernetice represive; |
| --- | --- |

80.

| 81. | își exprimă profunda preocupare cu privire la acțiunile destabilizatoare și teroriste întreprinse de anumite țări, în special Iran, în Caucazul de Sud; condamnă cu fermitate orice act de terorism; salută cooperarea în materie de securitate dintre UE, statele sale membre și țările Parteneriatului estic și sprijină pe deplin adâncirea în continuare a cooperării în domeniul combaterii terorismului; invită SEAE să inițieze cât mai curând posibil un dialog de securitate cu Armenia, la fel cum a făcut și cu Azerbaidjanul; cere UE și statelor membre să nu lase conflictul dintre Azerbaidjan și Armenia să se agraveze; |
| --- | --- |

81.

| 82. | evidențiază rolul tot mai important jucat de China în regiunea Parteneriatului estic, cum ar fi încheierea unui acord de liber schimb cu Georgia; subliniază că UE trebuie să facă o evaluare strategică a modului în care un astfel de rol tot mai important poate afecta influența UE în țările Parteneriatului estic și cooperarea cu acestea; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită SEAE să monitorizeze prezența crescândă a Chinei în țările Parteneriatului estic, inclusiv consecințele (și potențialele consecințe) asupra securității interne a țărilor Parteneriatului estic, precum și asupra situației geopolitice mai largi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | recunoaște că Beijingul s-a opus sancțiunilor economice împotriva Rusiei pe tema Ucrainei, pe care le-a considerat unilaterale și neautorizate de Consiliul de Securitate al ONU; subliniază că China nu a condamnat încă acțiunile Rusiei în Ucraina sau nu a recunoscut că Rusia a invadat Ucraina; constată că, în China, televiziunea de stat ignoră în mare măsură războiul de agresiune din Ucraina și susține că invazia a fost vina SUA și NATO; |
| --- | --- |

84.

| 85. | face apel la instituirea unui embargo imediat și complet asupra importurilor de petrol, cărbune, combustibil nuclear și gaze din Rusia și în favoarea abandonării complete a Nord Stream I și II; subliniază că Nord Stream II a reprezentat un instrument important pentru Rusia de a-și mări influența politică și economică asupra statelor membre și a țărilor Parteneriatului estic; constată că există un potențial ridicat de folosire a biocombustibililor în țările Parteneriatului estic, care pot utiliza mai bine diverse resurse regenerabile de energie ca mijloc de reducere a dependenței energetice; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută voința exprimată la cea mai recentă reuniune la nivel înalt a Parteneriatului estic din decembrie 2021, de a explora cooperarea sectorială consolidată în domeniul securității energetice cu partenerii asociați interesați ai Parteneriatului estic; indică securitatea climatică ca fiind un domeniu de posibilă cooperare ulterioară între UE și Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

86.

| 87. | încurajează statele membre să ia în considerare înființarea unui fond al Parteneriatului estic pentru climă, care să includă cooperarea transfrontalieră și regională, protecția biodiversității, utilizarea durabilă a resurselor naturale, cercetarea și educația și un accent deosebit pe consolidarea capacităților în domeniul tehnologiilor verzi, pe baza celor mai bune practici din statele membre; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului Uniunii Europene, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, agențiilor UE din domeniul apărării și al securității cibernetice, Secretarului General al NATO și parlamentelor naționale din statele membre. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

(2)  JO L 261, 30.8.2014, p. 4.

(3)  JO L 260, 30.8.2014, p. 4.

(4)  JO L 23, 26.1.2018, p. 4.

(5)  JO L 246, 17.9.1999, p. 3.

(6)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(7)  JO L 202, 8.6.2021, p. 1.

(8)  JO L 151, 7.6.2019, p. 15.

(9)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

(10)  JO L 359 I, 11.10.2021, p. 6.

(11)  JO L 102, 24.3.2021, p. 14.

(12)  JO L 160, 7.5.2021, p. 106.

(13)  JO L 160, 7.5.2021, p. 109.

(14)  JO L 160, 7.5.2021, p. 112.

(15)  JO L 351 I, 22.10.2020, p. 5.

(16)  JO L 246, 30.7.2020, p. 12.

(17)  JO L 129 I, 17.5.2019, p. 13.

(18)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

(19)  JO L 217, 23.7.2014, p. 42.

(20)  JO L 180, 21.5.2021, p. 149.

(21)  JO L 248, 17.9.2008, p. 26.

(22)  JO L 411, 7.12.2020, p. 1.

(23)  JO C 99, 1.3.2022, p. 105.

(24)  JO C 15, 12.1.2022, p. 156.

(25)  JO C 494, 8.12.2021, p. 54

(26)  JO C 465, 17.11.2021, p. 87.

(27)  JO C 456, 10.11.2021, p. 78.

(28)  JO C 456, 10.11.2021, p. 64.

(29)  JO C 404, 6.10.2021, p. 136.

(30)  JO C 385, 22.9.2021, p. 40.

(31)  JO C 362, 8.9.2021, p. 114.

(32)  JO C 388, 13.11.2020, p. 22.

(33)  JO C 28, 27.1.2020, p. 57.

(34)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri, JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

---

Joi, 9 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/96

---

P9_TA(2022)0237

Situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv dosarele poliției din Xinjiang

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv la dosarele poliției din Xinjiang (2022/2700(RSP))

(2022/C 493/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile și rapoartele sale anterioare referitoare la situația din China, în special cea din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din regiunea autonomă uigură Xinjiang (1) și cea din 19 decembrie 2019 referitoare la situația uigurilor din China („China Cables”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile și rapoartele sale anterioare referitoare la situația din China, în special cea din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din regiunea autonomă uigură Xinjiang (1) și cea din 19 decembrie 2019 referitoare la situația uigurilor din China („China Cables”) (2),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (3) și Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului din 7 decembrie 2020 (4) privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (3) și Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului din 7 decembrie 2020 (4) privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea religiei, precum și articolul 4, care consacră drepturile minorităților etnice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea religiei, precum și articolul 4, care consacră drepturile minorităților etnice,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept trebuie să se afle în centrul relațiilor UE cu China, în conformitate cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunile sale externe și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept trebuie să se afle în centrul relațiilor UE cu China, în conformitate cu angajamentul UE de a susține aceste valori în acțiunile sale externe și cu angajamentul Chinei de a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională;

| B. | întrucât Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație și o serie de canale mass-media internaționale, inclusiv BBC, El Pais din Spania, Le Monde din Franța și Der Spiegel din Germania, au putut examina dosarele poliției din Xinjiang; |
| --- | --- |

B.

întrucât Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație și o serie de canale mass-media internaționale, inclusiv BBC, El Pais din Spania, Le Monde din Franța și Der Spiegel din Germania, au putut examina dosarele poliției din Xinjiang;

| C. | întrucât autoritățile chineze responsabile au negat acuzațiile de încălcare masivă și structurală a drepturilor omului în Xinjiang; |
| --- | --- |

C.

întrucât autoritățile chineze responsabile au negat acuzațiile de încălcare masivă și structurală a drepturilor omului în Xinjiang;

| D. | întrucât în dosarele poliției din Xinjiang este documentată în detaliu – și, pentru prima dată, cu numeroase fotografii – amploarea represiunilor sistematice, brutale și arbitrare din regiunea autonomă uigură Xinjiang; |
| --- | --- |

D.

întrucât în dosarele poliției din Xinjiang este documentată în detaliu – și, pentru prima dată, cu numeroase fotografii – amploarea represiunilor sistematice, brutale și arbitrare din regiunea autonomă uigură Xinjiang;

| E. | întrucât aceste materiale demonstrează rolul exercitat în cunoștință de cauză, sprijinul activ și implicarea directă în dirijarea politicii de internare în masă din Xinjiang a guvernului central din Beijing, inclusiv a lui Xi Jinping și a lui Li Keqiang, precum și a principalilor funcționari ai Regiunii Autonome Uigure Xinjiang; întrucât documentele indică, de asemenea, sprijinul în cunoștință de cauză și activ al președintelui Xi Jinping pentru campaniile de „reeducare”, de „atacuri brutale” și de „dezextremificare” din Xinjiang, precum și pentru cheltuielile constante destinate centrelor de detenție și personalului suplimentar pentru a gestiona afluxul de deținuți; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste materiale demonstrează rolul exercitat în cunoștință de cauză, sprijinul activ și implicarea directă în dirijarea politicii de internare în masă din Xinjiang a guvernului central din Beijing, inclusiv a lui Xi Jinping și a lui Li Keqiang, precum și a principalilor funcționari ai Regiunii Autonome Uigure Xinjiang; întrucât documentele indică, de asemenea, sprijinul în cunoștință de cauză și activ al președintelui Xi Jinping pentru campaniile de „reeducare”, de „atacuri brutale” și de „dezextremificare” din Xinjiang, precum și pentru cheltuielile constante destinate centrelor de detenție și personalului suplimentar pentru a gestiona afluxul de deținuți;

| F. | întrucât Tribunalul uigur și alte organisme de anchetă și organizații de cercetare credibile și independente au ajuns la concluzia că încălcările grave și sistemice ale drepturilor omului comise de China împotriva uigurilor și a altor popoare de etnie turcică constituie acte de tortură, crime împotriva umanității și genocid (5); întrucât guvernul SUA și organismele legislative din SUA, Canada, Regatul Unit, Țările de Jos, Belgia, Franța, Lituania, Cehia și Irlanda au făcut constatări similare; |
| --- | --- |

F.

întrucât Tribunalul uigur și alte organisme de anchetă și organizații de cercetare credibile și independente au ajuns la concluzia că încălcările grave și sistemice ale drepturilor omului comise de China împotriva uigurilor și a altor popoare de etnie turcică constituie acte de tortură, crime împotriva umanității și genocid (5); întrucât guvernul SUA și organismele legislative din SUA, Canada, Regatul Unit, Țările de Jos, Belgia, Franța, Lituania, Cehia și Irlanda au făcut constatări similare;

| G. | întrucât, din 2017, mai multe ONG-uri au relatat în mod repetat că China continuă detenția în masă a uigurilor, kazahilor și a altor grupuri etnice predominant musulmane din Xinjiang; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din 2017, mai multe ONG-uri au relatat în mod repetat că China continuă detenția în masă a uigurilor, kazahilor și a altor grupuri etnice predominant musulmane din Xinjiang;

| H. | întrucât atrocitățile împotriva uigurilor trebuie privite în contextul mai general al politicilor interne și externe represive și agresive ale Chinei, |
| --- | --- |

H.

întrucât atrocitățile împotriva uigurilor trebuie privite în contextul mai general al politicilor interne și externe represive și agresive ale Chinei,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi faptul că comunitatea uigură din Republica Populară Chineză este oprimată în mod sistematic prin măsuri brutale, inclusiv deportări în masă, îndoctrinarea politică, separarea familiilor, limitarea libertății religiei, distrugerea culturii și utilizarea pe scară largă a supravegherii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | afirmă că dovezile credibile privind măsurile de contracepție și separarea copiilor uiguri de familiile lor constituie crime împotriva umanității și reprezintă un risc grav de genocid; invită autoritățile chineze să înceteze toate programele de muncă forțată și sterilizare forțată în masă, promovate de guvern, și să pună capăt imediat tuturor măsurilor care au ca scop prevenirea nașterilor în rândul populației uigure, inclusiv avorturile forțate și sancțiunile pentru încălcarea măsurilor de contracepție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la pedepsele cu închisoarea excesive și arbitrare pronunțate ca urmare a acuzațiilor de terorism sau extremism, care, potrivit dosarelor poliției din Xinjiang, au condus, în 2018, la reținerea a 22 000 de persoane, cifră ce reprezintă 12 % din populația uigură adultă din județul Konasheher (6); își exprimă îngrijorarea cu privire la presupusele acuzații de acte sistematice de viol, abuz sexual și tortură împotriva femeilor din lagărele de reeducare din China; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă guvernul chinez să pună capăt imediat practicii detenției arbitrare fără acuzare, proces sau condamnare pentru infracțiuni ce vizează uigurii și alte popoare de etnie turcică, să închidă toate lagărele și centrele de detenție, să elibereze imediat și necondiționat persoanele reținute și să îi reunească cu părinții lor pe copiii uiguri care sunt plasați forțat în centre-internat administrate de stat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că China a ratificat Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, care prevede interzicerea absolută și fără excepții a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită autoritățile chineze să îl elibereze imediat și necondiționat pe Ilham Tohti, cercetător uigur și laureat al Premiului Saharov în 2019, și să-i asigure, între timp, accesul regulat și nerestricționat la familia sa și la avocații aleși de dânsul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează apelul adresat autorităților chineze de a permite accesul liber, efectiv și neîngrădit în regiunea autonomă uigură Xinjiang și accesul nerestricționat la lagărele de internare pentru jurnaliștii independenți, observatorii internaționali și organele de anchetă, inclusiv, în special, pentru titularii unui mandat al procedurilor speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și al Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, precum și la centrele de detenție, pentru a evalua afirmațiile Chinei conform cărora acestea nu mai funcționează; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește propunerile de organizare a unei sesiuni speciale a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului sau a unei dezbateri urgente privind deteriorarea situației drepturilor omului în China și privind adoptarea unei rezoluții pentru a crea un mecanism de monitorizare și raportare, în conformitate cu un apel global lansat de sute de organizații ale societății civile din toate regiunile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă faptul că, în cadrul vizitei sale în China și în regiunea autonomă uigură Xinjiang, autoritățile chineze nu i-au permis Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului să aibă acces deplin la organizațiile independente ale societății civile, la apărătorii drepturilor omului și la centrele de detenție, ceea ce a împiedicat-o să vadă întreaga amploare a lagărelor de reeducare politică din Xinjiang; regretă faptul că, în timpul vizitei sale, Comisarul ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, nu a atribuit în mod clar guvernului chinez răspunderea pentru încălcările drepturilor omului comise împotriva uigurilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Înaltul Comisar să publice imediat mult-așteptatul raport privind încălcările drepturilor omului în Xinjiang, pe baza dovezilor disponibile, ample și din ce în ce mai numeroase privind amploarea și gravitatea încălcărilor drepturilor omului comise de autoritățile chineze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă statele membre și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să adopte rapid sancțiuni suplimentare împotriva înalților funcționari chinezi, cum ar fi Chen Quanguo, Zhao Kezhi, Guo Shengkun și Hu Lianhe, precum și împotriva altor persoane identificate în dosarele poliției din Xinjiang și a altor persoane și entități implicate în încălcări sistematice ale drepturilor omului în regiunea autonomă uigură Xinjiang; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Consiliul să discute încălcările drepturilor omului din Xinjiang în cadrul următorului Consiliu European și să îndemne statele membre ale G7 și G20 de asemenea să trateze acest subiect; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită UE și statele sale membre să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, pentru a pune capăt acestor atrocități și pentru a asigura responsabilitatea pentru crimele comise, inclusiv prin mecanismele internaționale de tragere la răspundere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recunoaște că relațiile dintre UE și China se caracterizează din ce în ce mai mult prin concurență economică și rivalitate sistemică; recunoaște faptul că liderii UE au adus în discuție încălcările grave din Xinjiang în cadrul recentului summit UE-China și subliniază că este important să fie ridicată această problemă în continuare cu orice ocazie și la cel mai înalt nivel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează UE și statele membre să identifice și să reducă de urgență riscurile legate de ingerințele externe din partea Chinei; condamnă cu fermitate toate formele de represiune transnațională sau încercările de reprimare a disidenților chinezi sau a reprezentanților comunității uigure care locuiesc în străinătate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită UE și statelor membre să își suspende tratatele de extrădare cu China și Hong Kong; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită autoritățile chineze să le permită tuturor uigurilor care doresc să părăsească Republica Populară Chineză să facă acest lucru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să propună o interdicție la import pentru toate produsele fabricate prin muncă forțată și pentru produsele fabricate de toate societățile chineze identificate ca exploatând munca forțată; își reiterează poziția în favoarea unei directive ambițioase privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își reiterează apelul adresat UE și statelor membre de a verifica faptul dacă entitățile care funcționează pe piața internă a UE sunt implicate, direct sau indirect, în crearea unor sisteme de supraveghere în masă în Xinjiang, în administrarea sau construcția centrelor de detenție pentru grupurile minoritare din Xinjiang sau în tranzacții cu orice persoană sancționată pentru abuzuri împotriva uigurilor și a altor grupuri minoritare din Xinjiang; subliniază că, în cazul în care sunt constatate astfel de fapte, trebuie să fie aplicate măsuri comerciale, excluderea de la achizițiile publice și sancțiuni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO C 445, 29.10.2021, p. 114.

(2)  JO C 255, 29.6.2021, p. 60.

(3)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(4)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(5)  https://uyghurtribunal.com/wp-content/uploads/2021/12/Uyghur-Tribunal-Summary-Judgment-9th-Dec-21.pdf;

https://14ee1ae3-14ee-4012-91cf-a6a3b7dc3d8b.usrfiles.com/ugd/14ee1a_3f31c56ca64a461592ffc2690c9bb737.pdf;

https://newlinesinstitute.org/uyghurs/the-uyghur-genocide-an-examination-of-chinas-breaches-of-the-1948-genocide-convention/

https://www.ushmm.org/genocide-prevention/reports-and-resources/the-chinese-governments-assault-on-the-uyghurs

(6)  https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/24/xinjiang-michelle-bachelet-china-uyghur/

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/100

---

P9_TA(2022)0238

Instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la instrumentalizarea justiției ca mijloc represiv în Nicaragua (2022/2701(RSP))

(2022/C 493/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special cele din 16 decembrie 2021 (1), 8 iulie 2021 (2), 8 octombrie 2020, 19 decembrie 2019 (3), 14 martie 2019 (4) și 31 mai 2018 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special cele din 16 decembrie 2021 (1), 8 iulie 2021 (2), 8 octombrie 2020, 19 decembrie 2019 (3), 14 martie 2019 (4) și 31 mai 2018 (5),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcute în numele UE, din 15 august 2021, 8 noiembrie 2021 și 14 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcute în numele UE, din 15 august 2021, 8 noiembrie 2021 și 14 martie 2022,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru Drepturile Omului din cadrul celei de a 48-a și a 49-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului și Raportul său anual privind drepturile omului în Nicaragua din 7 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru Drepturile Omului din cadrul celei de a 48-a și a 49-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului și Raportul său anual privind drepturile omului în Nicaragua din 7 martie 2022,

| — | având în vedere declarațiile Comisiei interamericane pentru drepturile omului din 23 iunie 2021, 20 noiembrie 2021 și 11 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisiei interamericane pentru drepturile omului din 23 iunie 2021, 20 noiembrie 2021 și 11 februarie 2022,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din iunie 2004, actualizate în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din iunie 2004, actualizate în 2008,

| — | având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (Acordul de asociere între UE și America Centrală), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (Acordul de asociere între UE și America Centrală),

| — | având în vedere regulamentele și deciziile Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului comise în Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentele și deciziile Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului comise în Nicaragua,

| — | având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 1969 (Pactul de la San José), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 1969 (Pactul de la San José),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, normele minime ale ONU privind tratamentul deținuților (normele Nelson Mandela), normele ONU privind tratamentul deținutelor și măsurile neprivative de libertate pentru infractoare (normele de la Bangkok) și Convenția de la Viena, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, normele minime ale ONU privind tratamentul deținuților (normele Nelson Mandela), normele ONU privind tratamentul deținutelor și măsurile neprivative de libertate pentru infractoare (normele de la Bangkok) și Convenția de la Viena,

| — | având în vedere Rezoluția A/HRC/49/L.20 privind promovarea și protecția drepturilor omului în Nicaragua, adoptată la 31 martie 2022 de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția A/HRC/49/L.20 privind promovarea și protecția drepturilor omului în Nicaragua, adoptată la 31 martie 2022 de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Constituția Republicii Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Nicaragua,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, din aprilie 2018, regimul Ortega-Murillo a instituit în Nicaragua un cadru de represiune de stat, marcat de impunitatea sistemică în fața încălcărilor drepturilor omului, de deteriorarea instituțională și a statului de drept și de punerea în aplicare a unei strategii orchestrate cu complicitatea clară a sistemului judiciar, care vizează reducerea la tăcere a oricărei voci disidente; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din aprilie 2018, regimul Ortega-Murillo a instituit în Nicaragua un cadru de represiune de stat, marcat de impunitatea sistemică în fața încălcărilor drepturilor omului, de deteriorarea instituțională și a statului de drept și de punerea în aplicare a unei strategii orchestrate cu complicitatea clară a sistemului judiciar, care vizează reducerea la tăcere a oricărei voci disidente;

| B. | întrucât, din 2018, autoritățile nicaraguane au efectuat încarcerări sistematice și țintite, hărțuirea și intimidarea oponenților politici, a opoziției, a liderilor studenților și ai celor din mediul rural, a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a reprezentanților mediului de afaceri și a artiștilor, care s-au confruntat în mod repetat cu amenințări cu moartea, intimidări, campanii de defăimare online, hărțuire, supraveghere, agresiune, persecuție judiciară și privare arbitrară de libertate; întrucât, în pofida acestor numeroase riscuri, jurnaliștii și alți apărători ai drepturilor omului continuă să joace un rol esențial în monitorizarea situației drepturilor omului și a libertăților în Nicaragua; |
| --- | --- |

B.

întrucât, din 2018, autoritățile nicaraguane au efectuat încarcerări sistematice și țintite, hărțuirea și intimidarea oponenților politici, a opoziției, a liderilor studenților și ai celor din mediul rural, a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a reprezentanților mediului de afaceri și a artiștilor, care s-au confruntat în mod repetat cu amenințări cu moartea, intimidări, campanii de defăimare online, hărțuire, supraveghere, agresiune, persecuție judiciară și privare arbitrară de libertate; întrucât, în pofida acestor numeroase riscuri, jurnaliștii și alți apărători ai drepturilor omului continuă să joace un rol esențial în monitorizarea situației drepturilor omului și a libertăților în Nicaragua;

| C. | întrucât, în ultimii ani, regimul Ortega-Murillo a adoptat și a aplicat un cadru de reglementare tot mai represiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ultimii ani, regimul Ortega-Murillo a adoptat și a aplicat un cadru de reglementare tot mai represiv;

| D. | întrucât, până în prezent, cel puțin 182 de opozanți politici sunt deținuți în condiții inumane care nu respectă obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului, cum ar fi normele Nelson Mandela, în conformitate cu Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI); întrucât șapte dintre acești deținuți politici au fost pre-candidați la președinție la alegerile din 2021; întrucât criticii regimului nicaraguan au fost supuși unor abuzuri sistematice în timpul detenției, inclusiv tratamente inumane, umilitoare și degradante, constând în tortură, care au dus, printre altele, la moartea deținutului politic și a fostului lider al rebelilor Hugo Torres; întrucât autoritățile nicaraguane au hărțuit și familiile și rudele deținuților politici, aceștia fiind victime ale persecuțiilor și amenințărilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, până în prezent, cel puțin 182 de opozanți politici sunt deținuți în condiții inumane care nu respectă obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului, cum ar fi normele Nelson Mandela, în conformitate cu Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI); întrucât șapte dintre acești deținuți politici au fost pre-candidați la președinție la alegerile din 2021; întrucât criticii regimului nicaraguan au fost supuși unor abuzuri sistematice în timpul detenției, inclusiv tratamente inumane, umilitoare și degradante, constând în tortură, care au dus, printre altele, la moartea deținutului politic și a fostului lider al rebelilor Hugo Torres; întrucât autoritățile nicaraguane au hărțuit și familiile și rudele deținuților politici, aceștia fiind victime ale persecuțiilor și amenințărilor;

| E. | întrucât lipsa separării puterilor și controlul deplin al instituțiilor de către regimul nicaraguan a dus la supunerea sistemului judiciar și a Parchetului General în fața voinței regimului, obliterând statul de drept, independența sistemului judiciar, precum și organizațiile societății civile și, prin urmare, democrația, pentru a institui o dictatură în Nicaragua; |
| --- | --- |

E.

întrucât lipsa separării puterilor și controlul deplin al instituțiilor de către regimul nicaraguan a dus la supunerea sistemului judiciar și a Parchetului General în fața voinței regimului, obliterând statul de drept, independența sistemului judiciar, precum și organizațiile societății civile și, prin urmare, democrația, pentru a institui o dictatură în Nicaragua;

| F. | întrucât instanțele nicaraguane au dat sentințe de vinovăție și sentințe dure împotriva oricărei voci disidente, în urma unor procese cu ușile închise care nu au respectat garanțiile elementare ale unui proces echitabil; |
| --- | --- |

F.

întrucât instanțele nicaraguane au dat sentințe de vinovăție și sentințe dure împotriva oricărei voci disidente, în urma unor procese cu ușile închise care nu au respectat garanțiile elementare ale unui proces echitabil;

| G. | întrucât judecătorii și procurorii din aceste procese au încălcat în mod constant garanțiile procedurale; întrucât prezumția de nevinovăție a fost încălcată de Parchetul General într-o notă publică; |
| --- | --- |

G.

întrucât judecătorii și procurorii din aceste procese au încălcat în mod constant garanțiile procedurale; întrucât prezumția de nevinovăție a fost încălcată de Parchetul General într-o notă publică;

| H. | întrucât reprimarea și represiunea continue au determinat mii de cetățeni nicaraguani să fugă din țară; întrucât se observă modele similare de represiune, dat fiind că atacurile la adresa libertății de exprimare s-au intensificat; întrucât amenințările din partea Parchetului General împotriva mai multor jurnaliști și lucrători din mass-media i-au determinat pe mulți dintre aceștia să părăsească Nicaragua pentru a solicita protecție; |
| --- | --- |

H.

întrucât reprimarea și represiunea continue au determinat mii de cetățeni nicaraguani să fugă din țară; întrucât se observă modele similare de represiune, dat fiind că atacurile la adresa libertății de exprimare s-au intensificat; întrucât amenințările din partea Parchetului General împotriva mai multor jurnaliști și lucrători din mass-media i-au determinat pe mulți dintre aceștia să părăsească Nicaragua pentru a solicita protecție;

| I. | întrucât, în 2022, regimul Ortega-Murillo a interzis aproape 400 de organizații non-profit, privându-le de statutul lor juridic; întrucât biserica catolică a fost și ea victimă a regimului Ortega-Murillo, precum și Academia Lingvistică din Nicaragua, la fel și membri ai grupurilor indigene și ai altor grupuri minoritare, printre alții; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2022, regimul Ortega-Murillo a interzis aproape 400 de organizații non-profit, privându-le de statutul lor juridic; întrucât biserica catolică a fost și ea victimă a regimului Ortega-Murillo, precum și Academia Lingvistică din Nicaragua, la fel și membri ai grupurilor indigene și ai altor grupuri minoritare, printre alții;

| J. | întrucât regimul Ortega-Murillo a încălcat dreptul internațional, în special Convenția de la Viena, luând cu asalt și ocupând sediul Organizației Statelor Americane, care a fost expulzată din Nicaragua la 25 aprilie 2022; |
| --- | --- |

J.

întrucât regimul Ortega-Murillo a încălcat dreptul internațional, în special Convenția de la Viena, luând cu asalt și ocupând sediul Organizației Statelor Americane, care a fost expulzată din Nicaragua la 25 aprilie 2022;

| K. | întrucât, în urma unei inițiative sprijinite pe larg, organizată de societatea civilă, Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a înființat un grup de experți în domeniul drepturilor omului care să desfășoare anchete riguroase și independente cu privire la toate presupusele încălcări și abuzuri ale drepturilor omului comise începând din aprilie 2018, inclusiv cu privire la dimensiunea de gen a acestora; întrucât atât UE, cât și SUA au impus sancțiuni Nicaraguei, |
| --- | --- |

K.

întrucât, în urma unei inițiative sprijinite pe larg, organizată de societatea civilă, Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a înființat un grup de experți în domeniul drepturilor omului care să desfășoare anchete riguroase și independente cu privire la toate presupusele încălcări și abuzuri ale drepturilor omului comise începând din aprilie 2018, inclusiv cu privire la dimensiunea de gen a acestora; întrucât atât UE, cât și SUA au impus sancțiuni Nicaraguei,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi posibil reprimarea sistematică a partidelor politice din opoziție, suprimarea actorilor societății civile, a apărătorilor drepturilor omului și a mass-mediei, a altor lucrători din mass-media, a jurnaliștilor, precum și a membrilor familiilor acestora, a studenților și a membrilor Bisericii Catolice, printre alții, precum și corupția persistentă practicată de funcționarii regimului nicaraguan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă cu fermitate moartea în detenție a dlui Hugo Torres; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă arestarea, la 1 iunie 2022, a părintelui Manuel Salvador Garcia, care este în continuare în arest preventiv, și solicită eliberarea sa imediată; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cere din nou extrădarea imediată a lui Alessio Casimirri către Italia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă detenția abuzivă, lipsa garanțiilor procedurale și condamnările ilegale ale deținuților politici care au loc în Nicaragua; îndeamnă autoritățile nicaraguane să restabilească garanțiile pentru exercitarea deplină a drepturilor civile și politice ale tuturor cetățenilor nicaraguani, să pună capăt persecutării opoziției democratice, a presei și a societății civile și să elibereze imediat și necondiționat persoanele deținute din aprilie 2018 și până în prezent, precum și să anuleze procedurile judiciare împotriva acestora și să permită întoarcerea în siguranță a tuturor refugiaților și a exilaților la casele lor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită restabilirea statului de drept, separarea puterilor și independența și imparțialitatea sistemului judiciar, iar autorităților publice le solicită să respecte Codul Penal și prezumția de nevinovăție și să pună capăt incriminării opoziției; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă hotărârile judecătorești nelegitime care nu fac decât să confirme deriva represivă a regimului nicaraguan, precum și faptul că judecătorii au devenit brațul represiunii și sunt responsabili de încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Uniunea Europeană să tragă la răspundere regimul nicaraguan, în special judecătorii săi, pentru represiunea din țară și pentru procedurile judiciare inițiate împotriva unor personalități din opoziție și a altor critici ai regimului; invită Consiliul să înceapă imediat procedurile pentru a include următorii judecători pe lista persoanelor sancționate de UE: Nadia Camila Tardencilla, Angel Jeancarlos Fernández González, Ulisa Yaoska Tapia Silva, Rosa Velia Baca Cardoza, Veronica Fiallos Moncada, Luden Martin Quiroz García, Karen Vanesa Chavarría, Felix Ernesto Salmerón Moreno, Nancy Aguirre Gudiel, William Irving Howard López, Erick Ramón Laguna Averruz, Melvin Leopoldo Vargas García, Irma Oralia Laguna Cruz și Rolando Sanarrusia, printre alții, precum și judecătorii din cadrul instanței de apel din Managua, care au fost, de asemenea, implicați în privarea de drepturi procedurale și materiale a celor condamnați ilegal: Octavio Rothschuh Andino, Ángela Dávila și Argentina Solís; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre și Consiliul de Securitate al ONU, în conformitate cu articolele 13 și 14 din Statutul de la Roma, să deschidă o anchetă oficială prin intermediul Curții Penale Internaționale împotriva statului Nicaragua și a lui Daniel Ortega pentru crime împotriva umanității în temeiul articolului 7 din Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă sprijinul față de cetățenii nicaraguani care protestează pașnic împotriva regimului Ortega-Murillo; regretă profund că nu au fost luate măsuri judiciare pentru a asigura sentințe și despăgubiri în cazul victimelor încălcărilor grave ale drepturilor omului de la represiunea din 2018; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Nicaragua să abroge legislația adoptată începând din 2018, care restricționează în mod nejustificat spațiul civic și democratic, în special Legea specială privind criminalitatea informatică (Legea 1042), Legea 1040 privind reglementarea agenților străini și Legea 1055 privind apărarea drepturilor popoarelor la independență, suveranitate și autodeterminare pentru pace, precum și reforma Codului de Procedură Penală; reamintește că, potrivit Acordului de asociere dintre UE și țările din America Centrală, Nicaragua trebuie să respecte și să consolideze principiile statului de drept, democrației și drepturilor omului; își reiterează solicitarea ca, având în vedere circumstanțele actuale, să fie activată clauza democratică din Acordul de asociere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că organismelor internaționale din domeniul drepturilor omului trebuie să li se permită să se întoarcă în Nicaragua, inclusiv Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și Comisia Interamericană a Drepturilor Omului; regretă lipsa de cooperare a autorităților nicaraguane cu mecanismele regionale și internaționale din domeniul drepturilor omului; solicită UE să sprijine mandatul celor trei membri independenți ai Grupului de experți în domeniul drepturilor omului pentru Nicaragua înființat recent de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și să colaboreze îndeaproape cu aceștia în vederea promovării tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor omului și abuzurile împotriva drepturilor omului din Nicaragua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă faptul că aproape 400 de ONG-uri au fost forțate să își înceteze activitatea în Nicaragua, inclusiv Academia Lingvistică din Nicaragua; invită autoritățile nicaraguane să pună capăt închiderilor nejustificate ale ONG-urilor și să restabilească personalitatea juridică a tuturor organizațiilor, partidelor politice, universităților și organelor mass-media care au fost închise în mod arbitrar, precum și să returneze toate bunurile, documentele și echipamentele care au fost confiscate ilegal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda preocupare cu privire la reprimarea mass-mediei libere și independente din țară, care a forțat peste 100 de jurnaliști să plece în exil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită UE și statelor sale membre să monitorizeze îndeaproape situația de pe teren prin intermediul reprezentanților lor locali și al ambasadelor lor din Nicaragua; invită delegația UE și statele membre cu misiuni diplomatice în Nicaragua să pună în aplicare pe deplin Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și să ofere tot sprijinul adecvat apărătorilor drepturilor omului care au fost încarcerați, inclusiv vizite în închisori și monitorizarea proceselor, să denunțe public abuzurile împotriva apărătorilor drepturilor omului și mass-mediei independente și să le sprijine activitatea; invită delegația UE și statele membre să utilizeze toate instrumentele disponibile în scopul de a-și spori sprijinul pentru activitatea apărătorilor drepturilor omului, a facilita eliberarea de vize de urgență, după caz, și a oferi adăpost temporar în statele membre ale UE din motive umanitare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă profund faptul că reprezentanții nicaraguani au votat împotriva expulzării Rusiei din Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU pentru atrocitățile comise de forțele sale în timpul războiului din Ucraina și că Nicaragua s-a abținut de la Rezoluția ES-11/1 a Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 prin care aceasta deplângea invadarea Ucrainei de către Rusia și solicita retragerea completă a forțelor ruse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Central American, Grupului de la Lima, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Nicaragua. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0513.

(2)  JO C 99, 1.3.2022, p. 204.

(3)  JO C 255, 29.6.2021, p. 65.

(4)  JO C 23, 21.1.2021, p. 126.

(5)  JO C 76, 9.3.2020, p. 164.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/104

---

P9_TA(2022)0239

Încălcările libertății mass-mediei și siguranța jurnaliștilor în Georgia

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la încălcările libertății mass-mediei și la siguranța jurnaliștilor în Georgia (2022/2702(RSP))

(2022/C 493/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Georgia, în special cea din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Georgia, în special cea din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (1),

| — | având în vedere vizita recentă a reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în Georgia din 28 și 29 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita recentă a reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în Georgia din 28 și 29 aprilie 2022,

| — | având în vedere acordul la care au ajuns forțele politice georgiene la 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul la care au ajuns forțele politice georgiene la 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European,

| — | având în vedere Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016 (2),

| — | având în vedere clasamentul mondial din 2021 și 2022 al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial din 2021 și 2022 al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în acordul lor de asociere, care este în vigoare de la 1 iulie 2016, Georgia și UE s-au angajat să dezvolte dialogul politic cu scopul de a consolida respectarea principiilor democratice, a statului de drept și a bunei guvernanțe, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în acordul lor de asociere, care este în vigoare de la 1 iulie 2016, Georgia și UE s-au angajat să dezvolte dialogul politic cu scopul de a consolida respectarea principiilor democratice, a statului de drept și a bunei guvernanțe, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a libertății mass-mediei;

| B. | întrucât Georgia a depus cererea de aderare la UE la 3 martie 2022, ilustrând astfel aspirațiile europene ale poporului georgian, care se bucură de un sprijin larg în rândul publicului și al întregului spectru politic, inclusiv al opoziției; |
| --- | --- |

B.

întrucât Georgia a depus cererea de aderare la UE la 3 martie 2022, ilustrând astfel aspirațiile europene ale poporului georgian, care se bucură de un sprijin larg în rândul publicului și al întregului spectru politic, inclusiv al opoziției;

| C. | întrucât libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și siguranța jurnaliștilor sunt elemente esențiale ale unei democrații dinamice, iar protecția lor de către autorități este un indicator important pentru consolidarea democrației; întrucât o mass-media pluralistă, liberă și independentă este o piatră de temelie fundamentală a democrației și unul dintre principalii piloni ai luptei împotriva dezinformării; |
| --- | --- |

C.

întrucât libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și siguranța jurnaliștilor sunt elemente esențiale ale unei democrații dinamice, iar protecția lor de către autorități este un indicator important pentru consolidarea democrației; întrucât o mass-media pluralistă, liberă și independentă este o piatră de temelie fundamentală a democrației și unul dintre principalii piloni ai luptei împotriva dezinformării;

| D. | întrucât acordul din 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, Charles Michel, a subliniat necesitatea de a aborda percepțiile privind justiția politizată, printre altele, prin adoptarea și punerea în aplicare a unei reforme ambițioase a sistemului judiciar pentru a mări independența, transparența și responsabilitatea sistemului judiciar; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordul din 19 aprilie 2021, mediat de președintele Consiliului European, Charles Michel, a subliniat necesitatea de a aborda percepțiile privind justiția politizată, printre altele, prin adoptarea și punerea în aplicare a unei reforme ambițioase a sistemului judiciar pentru a mări independența, transparența și responsabilitatea sistemului judiciar;

| E. | întrucât, la 5 iulie 2021, peste 50 de jurnaliști, reprezentanți ai mass-mediei și demonstranți pașnici au fost atacați violent, în principal de activiști de extremă dreaptă, atunci când au relatat despre Marșul pentru demnitate al Tbilisi Pride, care, în cele din urmă, a fost anulat cu forța; întrucât Alexander Lașkarava, cameraman al postului TV Pirveli, a decedat la scurt timp după acest atac din cauza rănilor suferite; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 5 iulie 2021, peste 50 de jurnaliști, reprezentanți ai mass-mediei și demonstranți pașnici au fost atacați violent, în principal de activiști de extremă dreaptă, atunci când au relatat despre Marșul pentru demnitate al Tbilisi Pride, care, în cele din urmă, a fost anulat cu forța; întrucât Alexander Lașkarava, cameraman al postului TV Pirveli, a decedat la scurt timp după acest atac din cauza rănilor suferite;

| F. | întrucât, după mai mulți ani de îmbunătățiri, contextul mediatic din Georgia s-a deteriorat rapid în ultimii ani și în Georgia au avut loc un număr fără precedent de atacuri fizice violente împotriva jurnaliștilor după violențele în masă împotriva marșului Tbilisi Pride din 5 iulie 2021, ceea ce a determinat mai multe organizații internaționale să își exprime îngrijorarea în declarațiile lor în apărarea libertății mass-mediei și a condus la o cădere semnificativă a Georgiei în clasamentul mondial al libertății presei (de la un punctaj de 71,36 și locul 60 din 180 în 2021 la un punctaj de 59,9 și locul 89 din 180 în 2022); |
| --- | --- |

F.

întrucât, după mai mulți ani de îmbunătățiri, contextul mediatic din Georgia s-a deteriorat rapid în ultimii ani și în Georgia au avut loc un număr fără precedent de atacuri fizice violente împotriva jurnaliștilor după violențele în masă împotriva marșului Tbilisi Pride din 5 iulie 2021, ceea ce a determinat mai multe organizații internaționale să își exprime îngrijorarea în declarațiile lor în apărarea libertății mass-mediei și a condus la o cădere semnificativă a Georgiei în clasamentul mondial al libertății presei (de la un punctaj de 71,36 și locul 60 din 180 în 2021 la un punctaj de 59,9 și locul 89 din 180 în 2022);

| G. | întrucât a crescut numărul atacurilor verbale asupra jurnaliștilor și numărul proceselor de defăimare, inclusiv al celor lansate de funcționari guvernamentali și persoane fizice asociate cu partidul de guvernământ, împotriva reprezentanților principali ai mass-mediei și întreprinderilor importante; întrucât, după cum a observat Transparency International Georgia, schimbarea practicii judiciare impune jurnaliștilor sarcina probei, în pofida unei dispoziții clare care prevede contrariul în legislația georgiană; întrucât jurnaliștii, în special cei de la canalele mass-media care critică guvernul, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la informații care ar trebui să fie puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

G.

întrucât a crescut numărul atacurilor verbale asupra jurnaliștilor și numărul proceselor de defăimare, inclusiv al celor lansate de funcționari guvernamentali și persoane fizice asociate cu partidul de guvernământ, împotriva reprezentanților principali ai mass-mediei și întreprinderilor importante; întrucât, după cum a observat Transparency International Georgia, schimbarea practicii judiciare impune jurnaliștilor sarcina probei, în pofida unei dispoziții clare care prevede contrariul în legislația georgiană; întrucât jurnaliștii, în special cei de la canalele mass-media care critică guvernul, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la informații care ar trebui să fie puse la dispoziția publicului;

| H. | întrucât anchetele au fost lipsite de transparență și eficacitate, ceea ce a condus la o impresie larg răspândită de impunitate pentru cei care se fac vinovați de infracțiuni împotriva jurnaliștilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât anchetele au fost lipsite de transparență și eficacitate, ceea ce a condus la o impresie larg răspândită de impunitate pentru cei care se fac vinovați de infracțiuni împotriva jurnaliștilor;

| I. | întrucât, la 4 aprilie 2022, Tribunalul Municipal din Tbilisi a condamnat șase persoane la cinci ani de închisoare pentru atacul a doi cameramani și a unui jurnalist în timpul atacurilor violente împotriva marșului Tbilisi Pride la 5 iulie 2021; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 4 aprilie 2022, Tribunalul Municipal din Tbilisi a condamnat șase persoane la cinci ani de închisoare pentru atacul a doi cameramani și a unui jurnalist în timpul atacurilor violente împotriva marșului Tbilisi Pride la 5 iulie 2021;

| J. | întrucât, la 16 mai 2022, Nika Gvaramia, directorul canalului de televiziune Mtavari, a fost condamnat la trei ani și jumătate de închisoare în temeiul articolului 220 din Codul penal pe baza unor acuzații îndoielnice de spălare de bani, mită și falsificare de documente legate de activitățile sale anterioare în calitate de director al Rustavi 2 TV, sentință care a fost percepută pe scară largă în Georgia ca o încercare de a reduce la tăcere o persoană care critică actualul guvern; întrucât acest caz a fost deja evaluat negativ de către Apărătorul Public al Georgiei în 2019; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 16 mai 2022, Nika Gvaramia, directorul canalului de televiziune Mtavari, a fost condamnat la trei ani și jumătate de închisoare în temeiul articolului 220 din Codul penal pe baza unor acuzații îndoielnice de spălare de bani, mită și falsificare de documente legate de activitățile sale anterioare în calitate de director al Rustavi 2 TV, sentință care a fost percepută pe scară largă în Georgia ca o încercare de a reduce la tăcere o persoană care critică actualul guvern; întrucât acest caz a fost deja evaluat negativ de către Apărătorul Public al Georgiei în 2019;

| K. | întrucât anchetele și urmăririle penale selective care îi vizează pe cei care se opun actualului guvern subminează încrederea publicului nu numai în instituțiile judiciare, ci chiar în guvern, în timp ce repetarea unor cazuri similare împotriva proprietarilor de mass-media care au legătură cu opoziția subminează eforturile menite să mărească independența sistemului judiciar; |
| --- | --- |

K.

întrucât anchetele și urmăririle penale selective care îi vizează pe cei care se opun actualului guvern subminează încrederea publicului nu numai în instituțiile judiciare, ci chiar în guvern, în timp ce repetarea unor cazuri similare împotriva proprietarilor de mass-media care au legătură cu opoziția subminează eforturile menite să mărească independența sistemului judiciar;

| L. | întrucât fostul președinte Miheil Saakașvili, a cărui stare de sănătate s-a deteriorat constant, a fost în cele din urmă transferat într-un spital civil în urma opiniilor medicilor independenți potrivit cărora starea sa nu s-ar îmbunătăți în caz contrar; |
| --- | --- |

L.

întrucât fostul președinte Miheil Saakașvili, a cărui stare de sănătate s-a deteriorat constant, a fost în cele din urmă transferat într-un spital civil în urma opiniilor medicilor independenți potrivit cărora starea sa nu s-ar îmbunătăți în caz contrar;

| M. | întrucât reforma legii privind comunicațiile electronice conferă Comisiei Naționale pentru Comunicații din Georgia (GNCC) dreptul de a numi manageri speciali în companiile de telecomunicații care pun în aplicare deciziile GNCC; |
| --- | --- |

M.

întrucât reforma legii privind comunicațiile electronice conferă Comisiei Naționale pentru Comunicații din Georgia (GNCC) dreptul de a numi manageri speciali în companiile de telecomunicații care pun în aplicare deciziile GNCC;

| N. | întrucât au fost inițiate acțiuni în justiție împotriva proprietarilor altor canale mass-media de importanță critică sau împotriva membrilor apropiați ai familiilor acestora, și anume David Kezerașvili de la Formula TV și Vakhtang Țereteli, fondatorul postului independent de televiziune Pirveli; întrucât, în ianuarie 2022, Tribunalul Municipal din Tbilisi a decis că fondatorii băncii TBC și ai partidului politic Lelo pentru Georgia, Mamuka Khazaradze și Badri Japaridze, precum și Avtandil Țereteli, tatăl lui Vakhtang Țereteli, se fac vinovați de fraudă și i-a condamnat la șapte ani de închisoare; întrucât pedeapsa a fost totuși comutată, deoarece termenele de prescripție pentru fraudă expiraseră; |
| --- | --- |

N.

întrucât au fost inițiate acțiuni în justiție împotriva proprietarilor altor canale mass-media de importanță critică sau împotriva membrilor apropiați ai familiilor acestora, și anume David Kezerașvili de la Formula TV și Vakhtang Țereteli, fondatorul postului independent de televiziune Pirveli; întrucât, în ianuarie 2022, Tribunalul Municipal din Tbilisi a decis că fondatorii băncii TBC și ai partidului politic Lelo pentru Georgia, Mamuka Khazaradze și Badri Japaridze, precum și Avtandil Țereteli, tatăl lui Vakhtang Țereteli, se fac vinovați de fraudă și i-a condamnat la șapte ani de închisoare; întrucât pedeapsa a fost totuși comutată, deoarece termenele de prescripție pentru fraudă expiraseră;

| O. | întrucât Georgia s-a confruntat în ultimii ani cu o creștere bruscă a dezinformării și a propagandei anti-UE din Rusia, în special de la invadarea Ucrainei de către Rusia, vizând în special femeile, comunitatea LGBTQI+, activiștii pentru drepturile omului și minoritățile etnice; |
| --- | --- |

O.

întrucât Georgia s-a confruntat în ultimii ani cu o creștere bruscă a dezinformării și a propagandei anti-UE din Rusia, în special de la invadarea Ucrainei de către Rusia, vizând în special femeile, comunitatea LGBTQI+, activiștii pentru drepturile omului și minoritățile etnice;

| P. | întrucât numeroși jurnaliști au fost confirmați ca fiind printre membrii societății georgiene ai căror conversații au fost înregistrate, după cum o demonstrează dezvăluirile privind interceptarea ilegală a comunicațiilor pe scară largă din septembrie 2021; |
| --- | --- |

P.

întrucât numeroși jurnaliști au fost confirmați ca fiind printre membrii societății georgiene ai căror conversații au fost înregistrate, după cum o demonstrează dezvăluirile privind interceptarea ilegală a comunicațiilor pe scară largă din septembrie 2021;

| Q. | întrucât anchetele privind cazul jurnalistului azer Afgan Mukhtarli, care a fost răpit în Georgia în mai 2017 și transportat ilegal la frontiera cu Azerbaidjanul pentru a fi judecat la Baku, cu presupusa coluziune a funcționarilor georgieni de securitate, nu au condus încă la niciun rezultat tangibil, |
| --- | --- |

Q.

întrucât anchetele privind cazul jurnalistului azer Afgan Mukhtarli, care a fost răpit în Georgia în mai 2017 și transportat ilegal la frontiera cu Azerbaidjanul pentru a fi judecat la Baku, cu presupusa coluziune a funcționarilor georgieni de securitate, nu au condus încă la niciun rezultat tangibil,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la deteriorarea semnificativă a situației mass-mediei și a siguranței jurnaliștilor din Georgia în ultimii ani, în pofida cadrului juridic solid al Georgiei pentru garantarea libertății de exprimare și a libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă numărul tot mai mare de cazuri de intimidare, amenințări și violență împotriva jurnaliștilor și persecutarea acestora, inclusiv un număr tot mai mare de anchete penale privind lucrătorii din mass-media și proprietarii canalelor de mass-media; invită autoritățile georgiene să investigheze temeinic orice caz de violență și să îi urmărească penal pe cei responsabili de instigarea și comiterea de atacuri violente împotriva jurnaliștilor și altor lucrători din mass-media, ceea ce ar remedia astfel impresia de impunitate pentru astfel de infracțiuni; invită Georgia să restricționeze utilizarea proceselor strategice împotriva participării publice care îi vizează pe apărătorii drepturilor omului și pe reprezentanții mass-mediei, care au rolul de a împiedica activitatea lor critică și independentă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Georgia să asigure libertatea mass-mediei, care ar trebui să implice independența editorială, proprietatea transparentă a mass-mediei și o prezentare pluralistă, imparțială și nediscriminatorie a opiniilor politice în programele organismelor de radiodifuziune private și, în special, publice, în mod deosebit în timpul campaniilor electorale; invită Georgia să garanteze accesul neîngrădit la informațiile care ar trebui să fie puse la dispoziția publicului și să garanteze siguranța, protecția și capacitarea jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă sentința lui Nika Gvaramia, directorul principalului canal TV pro-opoziție Mtavari, de la 16 mai 2022, care a evidențiat neîncrederea persistentă în sistemul judiciar din Georgia; sprijină apelul lansat de Reporteri fără frontiere pentru o revizuire a condamnării lui Nika Gvaramia; subliniază încă o dată necesitatea urgentă ca guvernul să realizeze cu adevărat progrese privind reforma sistemului judiciar printr-un proces transpartinic amplu și incluziv, cu scopul de a mări independența și imparțialitatea sistemului judiciar, în conformitate cu angajamentele asumate în calitate de partener asociat al UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită toți reprezentanții guvernului georgian să se abțină de la utilizarea retoricii agresive și a tratamentului discriminatoriu față de reprezentanții mass-mediei din Georgia și să pledeze pentru o abordare tolerantă, care să respecte drepturile omului în declarațiile lor publice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | denunță cu fermitate lipsa persistentă a unor anchete sau urmăriri penale diligente ale celor responsabili de violența împotriva jurnaliștilor și demonstranților pașnici în cadrul marșului Tbilisi Pride din 5 iulie 2021; insistă asupra faptului că impunitatea pentru autorii unor astfel de acte nu poate fi tolerată în niciun caz, deoarece acestea încalcă legislația națională a Georgiei și angajamentele internaționale și europene deopotrivă, și solicită anchetarea eficace a incidentelor din 5 iulie 2021; condamnă discriminarea continuă a persoanelor LGBTQI+; îndeamnă autoritățile georgiene să pună pe deplin în aplicare legislația privind drepturile omului și combaterea discriminării; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită autoritățile georgiene să desfășoare anchete eficace cu privire la scandalul legat de interceptarea comunicațiilor și să instituie mecanisme adecvate de control democratic al supravegherii și al colectării de date de către instituțiile statului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea de a garanta un mediu de lucru sigur și favorabil pentru jurnaliști, lucrătorii din mass-media și organele de presă, atât în legislație, cât și în practică, inclusiv pentru jurnaliștii care se refugiază din Rusia, Belarus și alte regimuri autoritare; încurajează, prin urmare, Georgia să utilizeze cooperarea internațională pentru a îmbunătăți contextul mediatic și legislația relevantă în conformitate cu cele mai bune practici internaționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | o felicită pe Nino Lomjaria, Apărătoarea Publică a Georgiei, pentru acțiunile sale de protejare a libertății mass-mediei, în pofida atacurilor periodice ale guvernului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște peisajul mediatic divers și pluralist din Georgia, dar regretă relația extrem de tensionată dintre partidul de guvernământ și organele mass-media importante, precum și dintre partidele de opoziție și mass-media proguvernamentală; regretă profund polarizarea peisajului mediatic, care reflectă polarizarea tot mai accentuată și dăunătoare a peisajului politic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează apelul către autoritățile georgiene de a se abține de la ingerințe în libertatea mass-mediei sau de la a urmări cauze judiciare motivate politic împotriva proprietarilor sau reprezentanților mass-mediei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită autoritățile georgiene să îl elibereze din închisoare pe fostul președinte Miheil Saakașvili, pentru a-i permite să beneficieze de un tratament medical adecvat în străinătate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea constantă a dezinformării rusești și a manipulării informațiilor în Georgia, în contextul invaziei Ucrainei de către Rusia, și îndeamnă guvernul georgian să elaboreze programe de educație în domeniul mass-mediei pentru cetățenii săi, să sprijine societatea civilă în crearea unor mecanisme de verificare a faptelor și să ia măsuri active pentru a preveni campaniile de dezinformare ale actorilor străini sau interni împotriva țării, grupurilor sau persoanelor vulnerabile, cum ar fi cele care trăiesc în comunități etnice minoritare sau în zone afectate de conflicte, precum și împotriva partidelor politice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă toți actorii politici georgieni să se abțină de la exploatarea încercărilor de dezinformare din Rusia pentru a-și viza oponenții politici, deoarece acest lucru contribuie doar la răspândirea și mai mare a dezinformării și pune în pericol coeziunea socială și democrația; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează Georgia să utilizeze în mod optim toate instrumentele și inițiativele dedicate consolidării rezilienței în cadrul Parteneriatului estic și invită Comisia și statele membre ale UE să ofere sprijin politic, tehnic și financiar mass-mediei independente și societății civile din Georgia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la rolul distructiv jucat de singurul oligarh, Bidzina Ivanișvili, în politica și economia Georgiei, precum și cu privire la nivelul de control pe care îl exercită asupra guvernului și asupra deciziilor acestuia, inclusiv a celor privind persecutarea motivată politic a jurnaliștilor și a oponenților politici; este profund îngrijorat de cunoscutele legături personale și de afaceri cu Kremlinul, care determină poziția actualului guvern al Georgiei față de sancțiunile împotriva Rusiei; invită Consiliul și partenerii democratici să ia în considerare impunerea de sancțiuni personale lui Ivanișvili pentru rolul său în deteriorarea procesului politic din Georgia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută participarea Georgiei la programul „Europa creativă” 2021-2027; invită Comisia și statele membre să sprijine acțiunile care monitorizează și evaluează riscurile la adresa pluralismului și libertății mass-mediei, să apere jurnaliștii amenințați și să faciliteze transformarea și competitivitatea sectorului mass-mediei de știri din Georgia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită autoritățile georgiene să susțină cu fermitate cele mai înalte standarde în materie de democrație, stat de drept, independență judiciară, procese echitabile și libertăți fundamentale, inclusiv în domeniul libertății mass-mediei, și, prin urmare, să își demonstreze fără echivoc hotărârea politică de a concretiza aspirațiile europene ambițioase ale poporului georgian, astfel cum reiese din cererea de aderare la UE depusă de această țară la 3 martie 2022; își exprimă convingerea că aspirațiile legitime ale poporului georgian merită să fie îndeplinite și, prin urmare, solicită instituțiilor UE să depună eforturi pentru a acorda Georgiei statutul de țară candidată la UE, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, pe baza meritelor și cu condiția ca autoritățile georgiene să îndeplinească toate criteriile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Georgiei. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 385, 22.9.2021, p. 40.

(2)  JO L 261, 30.8.2014, p. 4.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/108

---

P9_TA(2022)0240

Statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR)

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (2022/2703(RSP))

(2022/C 493/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 1, 2, 7 alineatul (1) și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 1, 2, 7 alineatul (1) și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (1) (Regulamentul MRR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (1) (Regulamentul MRR),

| — | având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (2),

| — | având în vedere recomandarea din 23 mai 2022 a Comisiei de recomandare a Consiliului privind Programul național de reformă pe 2022 al Poloniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2022 (COM(2022)0622) (în continuare „recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022”), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea din 23 mai 2022 a Comisiei de recomandare a Consiliului privind Programul național de reformă pe 2022 al Poloniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2022 (COM(2022)0622) (în continuare „recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea mass-mediei și deteriorarea în continuare a statului de drept în Polonia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea mass-mediei și deteriorarea în continuare a statului de drept în Polonia (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (9),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) și a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) și a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie de punere în aplicare a Consiliului din 1 iunie 2022 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Poloniei (COM(2022)0268), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie de punere în aplicare a Consiliului din 1 iunie 2022 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Poloniei (COM(2022)0268),

| — | având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei din 7 iunie 2022 privind statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei din 7 iunie 2022 privind statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune;

| B. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și funcționării instituțiilor sale, precum și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și funcționării instituțiilor sale, precum și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii;

| C. | întrucât schimbările inițiate de guvernul Poloniei, în special în sistemul judiciar, au condus la o erodare gravă a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât schimbările inițiate de guvernul Poloniei, în special în sistemul judiciar, au condus la o erodare gravă a democrației și a statului de drept;

| D. | întrucât se pare că hotărârea din 1 iunie 2022 a colegiului comisarilor de a propune o decizie de punere în aplicare a Consiliului cu privire la aprobarea evaluării planului de redresare și reziliență al Poloniei nu a întrunit unanimitatea; |
| --- | --- |

D.

întrucât se pare că hotărârea din 1 iunie 2022 a colegiului comisarilor de a propune o decizie de punere în aplicare a Consiliului cu privire la aprobarea evaluării planului de redresare și reziliență al Poloniei nu a întrunit unanimitatea;

| E. | întrucât în cursul sesiunii plenare din octombrie 2021 Ursula von der Leyen, președinta Comisiei, a prezentat trei criterii pentru aprobarea planului de redresare și reziliență al Poloniei: desființarea camerei disciplinare a instanței supreme; reformarea procedurilor disciplinare aplicabile judecătorilor; și reîncadrarea în funcție a judecătorilor suspendați de camera disciplinară; |
| --- | --- |

E.

întrucât în cursul sesiunii plenare din octombrie 2021 Ursula von der Leyen, președinta Comisiei, a prezentat trei criterii pentru aprobarea planului de redresare și reziliență al Poloniei: desființarea camerei disciplinare a instanței supreme; reformarea procedurilor disciplinare aplicabile judecătorilor; și reîncadrarea în funcție a judecătorilor suspendați de camera disciplinară;

| F. | întrucât Parlamentul a cerut în repetate rânduri Comisiei și Consiliului să nu aprobe proiectul de plan de redresare și reziliență al Poloniei cât timp Guvernul Poloniei nu va pune în executare integral și în mod adecvat hotărârile CJUE și ale instanțelor internaționale și să vegheze ca la evaluarea planului să se verifice conformitatea cu recomandările relevante specifice fiecărei țări, cu referire specială la apărarea independenței justiției; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul a cerut în repetate rânduri Comisiei și Consiliului să nu aprobe proiectul de plan de redresare și reziliență al Poloniei cât timp Guvernul Poloniei nu va pune în executare integral și în mod adecvat hotărârile CJUE și ale instanțelor internaționale și să vegheze ca la evaluarea planului să se verifice conformitatea cu recomandările relevante specifice fiecărei țări, cu referire specială la apărarea independenței justiției;

| G. | întrucât reformele care au loc în Polonia în domeniul justiției sunt încă în desfășurare, iar recentele proiecte de lege supuse la vot și propunerile discutate nu răspund convingător tuturor preocupărilor legate de independența organelor judiciare și de procedurile disciplinare în cauză; întrucât Senatul Poloniei încearcă să modifice aceste propuneri pentru a le alinia la principiul independenței sistemului judiciar; întrucât mai mulți judecători sunt în continuare supuși unor proceduri disciplinare și/sau nu au fost reîncadrați în funcție; |
| --- | --- |

G.

întrucât reformele care au loc în Polonia în domeniul justiției sunt încă în desfășurare, iar recentele proiecte de lege supuse la vot și propunerile discutate nu răspund convingător tuturor preocupărilor legate de independența organelor judiciare și de procedurile disciplinare în cauză; întrucât Senatul Poloniei încearcă să modifice aceste propuneri pentru a le alinia la principiul independenței sistemului judiciar; întrucât mai mulți judecători sunt în continuare supuși unor proceduri disciplinare și/sau nu au fost reîncadrați în funcție;

| H. | întrucât autoritățile poloneze au luat recent o serie de măsuri în contradicție directă cu cele trei condiții stabilite de președinta Comisiei, printre altele, suspendarea unei judecătoare în februarie 2022 pentru că a aplicat legislația europeană și hotărârile instanțelor europene; întrucât în plus președintele Poloniei a numit peste 200 de noi judecători, desemnați fără respectarea procedurilor [la cererea Consiliului Național al Magistraturii (noul CNM”)], așa-numiții „neojudecători”, făcând inclusiv patru numiri la Curtea Supremă; întrucât, pe lângă aceasta, la 10 martie 2022, la cererea ministrului justiției, „Curtea Constituțională” politizată și pe deplin subordonată (cu participarea așa-numiților „judecători supleanți”) a subminat validitatea articolului 6 din Convenția europeană a drepturilor omului în Polonia, punând sub semnul întrebării capacitatea CEDO și a instanțelor poloneze de a examina corectitudinea numirii judecătorilor și independența noului CNM; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile poloneze au luat recent o serie de măsuri în contradicție directă cu cele trei condiții stabilite de președinta Comisiei, printre altele, suspendarea unei judecătoare în februarie 2022 pentru că a aplicat legislația europeană și hotărârile instanțelor europene; întrucât în plus președintele Poloniei a numit peste 200 de noi judecători, desemnați fără respectarea procedurilor [la cererea Consiliului Național al Magistraturii (noul CNM”)], așa-numiții „neojudecători”, făcând inclusiv patru numiri la Curtea Supremă; întrucât, pe lângă aceasta, la 10 martie 2022, la cererea ministrului justiției, „Curtea Constituțională” politizată și pe deplin subordonată (cu participarea așa-numiților „judecători supleanți”) a subminat validitatea articolului 6 din Convenția europeană a drepturilor omului în Polonia, punând sub semnul întrebării capacitatea CEDO și a instanțelor poloneze de a examina corectitudinea numirii judecătorilor și independența noului CNM;

| I. | întrucât Regulamentul privind MRR stabilește clar condițiile pentru pregătirea, aprobarea și aplicarea planului național, stabilind mai ales, la articolul 19 și în anexa V, cele 11 criterii pe baza cărora Comisia va evalua mai ales dacă este de așteptat ca măsurile propuse de statul membru în cauză să prevină, depisteze și remedieze corupția, frauda și conflictele de interese în cursul utilizării fondurilor furnizate prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR); întrucât Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență prevede ca organismele însărcinate cu controlul și supravegherea să fie abilitate juridic să își exercite sarcinile în mod independent și să dispună de capacitatea administrativă să o facă și întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului în sine subliniază că protecția judiciară efectivă este o condiție prealabilă pentru funcționarea unui sistem de control intern; |
| --- | --- |

I.

întrucât Regulamentul privind MRR stabilește clar condițiile pentru pregătirea, aprobarea și aplicarea planului național, stabilind mai ales, la articolul 19 și în anexa V, cele 11 criterii pe baza cărora Comisia va evalua mai ales dacă este de așteptat ca măsurile propuse de statul membru în cauză să prevină, depisteze și remedieze corupția, frauda și conflictele de interese în cursul utilizării fondurilor furnizate prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR); întrucât Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență prevede ca organismele însărcinate cu controlul și supravegherea să fie abilitate juridic să își exercite sarcinile în mod independent și să dispună de capacitatea administrativă să o facă și întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului în sine subliniază că protecția judiciară efectivă este o condiție prealabilă pentru funcționarea unui sistem de control intern;

| J. | întrucât în recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022 Comisia a declarat că independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt elemente esențiale în acest sens și că în Polonia statul de drept s-a deteriorat, iar independența sistemului judiciar rămâne un motiv serios de îngrijorare, fapt remarcat și în mai multe hotărâri ale CJUE și ale CEDO; |
| --- | --- |

J.

întrucât în recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022 Comisia a declarat că independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt elemente esențiale în acest sens și că în Polonia statul de drept s-a deteriorat, iar independența sistemului judiciar rămâne un motiv serios de îngrijorare, fapt remarcat și în mai multe hotărâri ale CJUE și ale CEDO;

| K. | întrucât în recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022 Comisia a recomandat Poloniei să ia măsuri în 2022 și 2023, printre altele, pentru a-și ameliora mediul de investiții, în special prin garantarea independenței sistemului judiciar și derularea unor consultări publice reale, precum și prin implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât în recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european pentru 2022 Comisia a recomandat Poloniei să ia măsuri în 2022 și 2023, printre altele, pentru a-și ameliora mediul de investiții, în special prin garantarea independenței sistemului judiciar și derularea unor consultări publice reale, precum și prin implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor;

| L. | întrucât se preconizează că Mecanismul de redresare și reziliență va atenua impactul cel mai acut al pandemiei de COVID-19 asupra economiilor și cetățenilor UE și că va contribui la redresarea și reziliența UE și va cataliza tranziția verde și cea digitală dacă sunt bine implementate și, totodată, cu respectarea strictă a statului de drept și a bunei gestiuni financiare a fondurilor UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât se preconizează că Mecanismul de redresare și reziliență va atenua impactul cel mai acut al pandemiei de COVID-19 asupra economiilor și cetățenilor UE și că va contribui la redresarea și reziliența UE și va cataliza tranziția verde și cea digitală dacă sunt bine implementate și, totodată, cu respectarea strictă a statului de drept și a bunei gestiuni financiare a fondurilor UE;

| M. | întrucât Comisia consideră că planul Poloniei include obiective intermediare legate de independența sistemului judiciar care vizează ameliorarea mediului de investiții și crearea condițiilor necesare punerii efective în practică a planului de redresare și reziliență; întrucât nu se poate efectua nicio plată în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență înainte de a se demonstra îndeplinirea acestor obiective intermediare; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia consideră că planul Poloniei include obiective intermediare legate de independența sistemului judiciar care vizează ameliorarea mediului de investiții și crearea condițiilor necesare punerii efective în practică a planului de redresare și reziliență; întrucât nu se poate efectua nicio plată în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență înainte de a se demonstra îndeplinirea acestor obiective intermediare;

| N. | întrucât, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul privind MRR, niciun plan adoptat după 31 decembrie 2021 nu este eligibil pentru prefinanțare, |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul privind MRR, niciun plan adoptat după 31 decembrie 2021 nu este eligibil pentru prefinanțare,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evaluarea pozitivă de către Comisie la 1 iunie 2022 a planului de redresare și reziliență al Poloniei transmis de Polonia la 3 mai 2021, având în vedere faptul că această țară a încălcat și continuă să încalce valorile consacrate la articolul 2 din TUE, inclusiv statul de drept și independența sistemului judiciar; reamintește că existența unor astfel de încălcări a fost bine documentată de numeroase hotărâri judecătorești, evaluări și poziții ale instituțiilor UE, inclusiv de rezoluțiile Parlamentului și de procedura în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE aflată în desfășurare, precum și de alte organizații internaționale; reamintește că respectarea hotărârilor CJUE și ale CEDO și respectarea supremației dreptului UE nu sunt negociabile și nu pot fi tratate ca o monedă de schimb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă că condițiile stabilite în PRR nu prevăd reîncadrarea imediată în funcție a tuturor judecătorilor suspendați ilegal și îndeamnă guvernul Poloniei să accelereze semnificativ procesul de reîncadrare în funcție a judecătorilor, iar Comisia să monitorizeze și să faciliteze acest proces; consideră că controlul jurisdicțional al deciziei de suspendare poate avea loc în timp ce judecătorii își îndeplinesc atribuțiile; regretă și condamnă practicile la care sunt supuși în prezent unii judecători, care au fost transferați într-un alt departament și/sau forțați să își ia concediu după repunerea în funcție sau care au fost afectați de tactici similare care încalcă diverse hotărâri ale instanțelor poloneze și europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă stăruitor Consiliul să aprobe planul național al Poloniei în contextul MRR doar atunci când Polonia respectă pe deplin cerințele Regulamentului privind MRR, îndeosebi cerințele prevăzute la articolul 22, în primul rând pentru a apăra interesele financiare ale Uniunii de conflicte de interese și fraudă, și toate recomandările specifice pentru fiecare țară în cadrul semestrului european și când aceasta respectă toate hotărârile relevante ale CJUE și ale CEDO; reamintește că cooperarea bazată pe recunoașterea și încrederea reciprocă între statele membre, Uniunea Europeană și autoritățile acestora nu poate funcționa dacă există deficiențe în domeniul statului de drept; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că respectarea statului de drept și a articolului 2 din TUE sunt condiții prealabile obligatorii pentru obținerea accesului la fond, că mecanismul de condiționalitate privind statul de drept este pe deplin aplicabil MRR și că nicio măsură care contravine valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE nu ar trebui finanțată prin MRR; reamintește că Comisia trebuie să monitorizeze constant și foarte atent riscurile pentru interesele financiare ale UE în contextul punerii în aplicare a MRR și orice încălcări reale sau potențiale ale principiilor statului de drept și să ia imediat măsuri dacă interesele financiare ale UE riscă să fie lezate, în conformitate cu Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept și cu Regulamentul privind MRR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă că obiectivele de etapă și țintele legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, crearea unui sistem de control adecvat, independența sistemului judiciar și prevenirea, depistarea și combaterea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției sunt condiții prealabile și trebuie să fie îndeplinite înainte de depunerea unei prime cereri de plată și reamintește că nicio plată în cadrul MRR nu poate fi efectuată înainte de îndeplinirea lor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că nu se pot efectua plăți către Polonia în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență până la executarea deplină a tuturor hotărârilor relevante ale CJUE și CEDO; subliniază că Comisia și Consiliul răspund din punct de vedere politic în fața Parlamentului pentru acțiunile lor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de decizia Comisiei de a stabili ca una dintre condițiile determinante pentru deblocarea fondurilor în cadrul MRR desființarea Camerei disciplinare ilegale a Curții Supreme și transferul funcțiilor disciplinare către o altă cameră a Curții Supreme; îndeamnă Comisia ca înainte de deblocarea oricăror fonduri să aplice un mecanism de verificare solid, precum și să stabilească o perioadă de probă pentru a se garanta că noua cameră îndeplinește criteriile unei instanțe independente și imparțiale create prin lege, așa cum se prevede la articolul 19 din TUE; subliniază că trebuie respectat cu strictețe calendarul prevăzut în PRR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că Polonia este obligată să respecte ordonanța CJUE și că încă trebuie să plătească o penalitate de 1 milion EUR pe zi până când dă curs hotărârilor referitoare la Camera disciplinară a Curții Supreme; invită așadar Comisia să monitorizeze reforma sistemului disciplinar pentru a se convinge că acesta respectă cu strictețe hotărârile Curții; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că problemele legate de „Curtea Constituțională” nelegitimă și de „Consiliul Național al Magistraturii” (CNM) nelegitim, care subminează imparțialitatea și independența CNM, nu sunt tratate în obiectivele intermediare stabilite; invită Comisia să inițieze fără întârziere o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în această privință; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă lipsa de informații în legătură cu negocierile dintre Comisie și autoritățile poloneze, mai ales neinformarea Parlamentului; așteaptă din partea Comisiei să îl informeze prompt și periodic în legătură cu orice evoluție relevantă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește totodată că respectarea statului de drept și buna gestiune financiară a fondurilor UE trebuie evaluate în permanență pe parcursul întregului ciclu de viață al MRR și că atingerea satisfăcătoare a obiectivelor și țintelor intermediare și efectuarea plăților aferente înseamnă că nu se iau alte măsuri cu efect contrar în legătură cu obiectivele intermediare și țintele deja atinse satisfăcător; subliniază că Comisia trebuie să nu aprobe plata fondurilor și, unde este cazul, trebuie să recupereze fondurile dacă aceste condiții nu mai sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că Comisia, în calitate de garant al tratatelor, ar trebui să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a asigura respectarea valorilor consacrate la articolul 2 din TUE și supremația dreptului UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că scopul Mecanismului de redresare și reziliență este de a stimula redresarea și reziliența UE și a statelor sale membre, inclusiv a Poloniei; regretă că din cauza acțiunilor guvernului polonez populația și regiunile Poloniei nu beneficiază încă de finanțarea prin Mecanismul de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(2)  JO C 129, 5.4.2019, p. 13.

(3)  JO C 385, 22.9.2021, p. 317.

(4)  JO C 81, 18.2.2022, p. 27.

(5)  JO C 99, 1.3.2022, p. 146.

(6)  JO C 117, 11.3.2022, p. 151.

(7)  JO C 184, 5.5.2022, p. 154.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0074.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0204.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/112

---

P9_TA(2022)0242

Dreptul de inițiativă al Parlamentului

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la dreptul de inițiativă al Parlamentului (2020/2132(INI))

(2022/C 493/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Acordul-cadru din 20 octombrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, așa cum a fost modificat (1) (Acordul-cadru din 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru din 20 octombrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, așa cum a fost modificat (1) (Acordul-cadru din 2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (2) (Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (2) (Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European față de Conferința privind viitorul Europei (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European față de Conferința privind viitorul Europei (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European față de Conferința privind viitorul Europei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European față de Conferința privind viitorul Europei (7),

| — | având în vedere orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024 prezentate de președinta sa, Ursula von der Leyen, la 16 iulie 2019, intitulate „O Uniune mai ambițioasă: Programul meu pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024 prezentate de președinta sa, Ursula von der Leyen, la 16 iulie 2019, intitulate „O Uniune mai ambițioasă: Programul meu pentru Europa”,

| — | având în vedere studiul din iulie 2020, comandat de Parlament și intitulat „Dreptul de inițiativă al Parlamentului European”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iulie 2020, comandat de Parlament și intitulat „Dreptul de inițiativă al Parlamentului European”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0142/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0142/2022),

| A. | întrucât articolul 15 din TUE precizează că Consiliul European nu trebuie să exercite funcții legislative; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 15 din TUE precizează că Consiliul European nu trebuie să exercite funcții legislative;

| B. | întrucât Parlamentul este singura instituție aleasă în mod democratic și direct de către cetățeni; întrucât, spre deosebire de sistemele constituționale ale statelor membre, Parlamentul nu are niciun drept general direct de inițiativă legislativă, care, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din TUE, aparține Comisiei, cu excepția cazului în care tratatele prevăd altfel; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul este singura instituție aleasă în mod democratic și direct de către cetățeni; întrucât, spre deosebire de sistemele constituționale ale statelor membre, Parlamentul nu are niciun drept general direct de inițiativă legislativă, care, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din TUE, aparține Comisiei, cu excepția cazului în care tratatele prevăd altfel;

| C. | întrucât, în temeiul articolului 225 din TFUE, tratatele acordă un drept indirect de inițiativă legislativă, având în vedere că „Parlamentul European, hotărând cu majoritatea membrilor care îl compun, poate cere Comisiei să prezinte orice propunere corespunzătoare privind chestiunile despre care consideră că necesită elaborarea unui act al Uniunii pentru punerea în aplicare a tratatelor”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în temeiul articolului 225 din TFUE, tratatele acordă un drept indirect de inițiativă legislativă, având în vedere că „Parlamentul European, hotărând cu majoritatea membrilor care îl compun, poate cere Comisiei să prezinte orice propunere corespunzătoare privind chestiunile despre care consideră că necesită elaborarea unui act al Uniunii pentru punerea în aplicare a tratatelor”;

| D. | întrucât articolul 225 din TFUE prevede, de asemenea, că „în cazul în care nu prezintă propuneri, Comisia comunică Parlamentului European motivele sale”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 225 din TFUE prevede, de asemenea, că „în cazul în care nu prezintă propuneri, Comisia comunică Parlamentului European motivele sale”;

| E. | întrucât rapoartele din proprie inițiativă și rezoluțiile Parlamentului constituie un instrument important pentru definirea agendei politice a UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât rapoartele din proprie inițiativă și rezoluțiile Parlamentului constituie un instrument important pentru definirea agendei politice a UE;

| F. | întrucât, în temeiul Acordului-cadru din 2010, Comisia s-a angajat să raporteze despre acțiunile concrete întreprinse ca urmare a oricărei solicitări a Parlamentului de a prezenta o propunere în temeiul articolului 225 din TFUE, în termen de trei luni de la adoptarea rezoluției respective în plen; întrucât, atunci când Comisia nu respectă această obligație, acest lucru ar putea constitui o abținere de a acționa în temeiul articolul 265 din TFUE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul Acordului-cadru din 2010, Comisia s-a angajat să raporteze despre acțiunile concrete întreprinse ca urmare a oricărei solicitări a Parlamentului de a prezenta o propunere în temeiul articolului 225 din TFUE, în termen de trei luni de la adoptarea rezoluției respective în plen; întrucât, atunci când Comisia nu respectă această obligație, acest lucru ar putea constitui o abținere de a acționa în temeiul articolul 265 din TFUE;

| G. | întrucât numai o treime din procedurile de inițiativă legislative și nelegislative ale Parlamentului până în 2019 pot fi considerate reușite, iar majoritatea rapoartelor de inițiativă legislativă (INL) adoptate din 2011 nu au fost urmate de nicio propunere adecvată din partea Comisiei până în 2019 (8); |
| --- | --- |

G.

întrucât numai o treime din procedurile de inițiativă legislative și nelegislative ale Parlamentului până în 2019 pot fi considerate reușite, iar majoritatea rapoartelor de inițiativă legislativă (INL) adoptate din 2011 nu au fost urmate de nicio propunere adecvată din partea Comisiei până în 2019 (8);

| H. | întrucât Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare prevede că Comisia trebuie să adopte o comunicare specifică privind acțiunile întreprinse ca urmare a acestor solicitări și că, dacă „va decide să nu prezinte o propunere ca răspuns la o astfel de solicitare”, ea trebuie să prezinte, „după caz, o analiză a alternativelor posibile și va răspunde tuturor chestiunilor abordate de colegiuitori în legătură cu «valoarea adăugată europeană», precum și cu privire la «costurile non-Europei»”; |
| --- | --- |

H.

întrucât Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare prevede că Comisia trebuie să adopte o comunicare specifică privind acțiunile întreprinse ca urmare a acestor solicitări și că, dacă „va decide să nu prezinte o propunere ca răspuns la o astfel de solicitare”, ea trebuie să prezinte, „după caz, o analiză a alternativelor posibile și va răspunde tuturor chestiunilor abordate de colegiuitori în legătură cu «valoarea adăugată europeană», precum și cu privire la «costurile non-Europei»”;

| I. | întrucât tratatele acordă Parlamentului drepturi directe de inițiativă în ceea ce privește propria sa componență, alegerea deputaților săi și statutul acestora, statutul Ombudsmanului European și dreptul de anchetă al Parlamentului, pentru care se aplică o procedură specială, și în ceea ce privește inițierea de proceduri legate de respectarea statului de drept și de revizuirea tratatelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât tratatele acordă Parlamentului drepturi directe de inițiativă în ceea ce privește propria sa componență, alegerea deputaților săi și statutul acestora, statutul Ombudsmanului European și dreptul de anchetă al Parlamentului, pentru care se aplică o procedură specială, și în ceea ce privește inițierea de proceduri legate de respectarea statului de drept și de revizuirea tratatelor;

| J. | întrucât drepturile directe de inițiativă ale Parlamentului nu sunt deloc suficiente pentru a-i permite să reprezinte vocea cetățenilor, a societății civile și a partenerilor sociali în cadrul instituțiilor europene, lăsând efectiv Comisiei monopolul exercitării inițiativei legislative; |
| --- | --- |

J.

întrucât drepturile directe de inițiativă ale Parlamentului nu sunt deloc suficiente pentru a-i permite să reprezinte vocea cetățenilor, a societății civile și a partenerilor sociali în cadrul instituțiilor europene, lăsând efectiv Comisiei monopolul exercitării inițiativei legislative;

| K. | întrucât un rol mai proeminent al Parlamentului în stabilirea agendei Uniunii prin consolidarea dreptului de inițiativă al Parlamentului necesită și o extindere a procedurii legislative ordinare la alte domenii de politică, precum și consolidarea cooperării interinstituționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât un rol mai proeminent al Parlamentului în stabilirea agendei Uniunii prin consolidarea dreptului de inițiativă al Parlamentului necesită și o extindere a procedurii legislative ordinare la alte domenii de politică, precum și consolidarea cooperării interinstituționale;

| L. | întrucât Parlamentul a elaborat o inițiativă legislativă deosebit de ambițioasă referitoare la instituirea unui mecanism al UE privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, adoptată în octombrie 2016 (9) și 2020 (10), invitând Comisia și Consiliul să inițieze negocieri cu Parlamentul privind un acord interinstituțional în conformitate cu articolul 295 din TFUE; întrucât statul de drept este unul dintre domeniile în care ar putea fi dezvoltat dreptul de inițiativă al Parlamentului; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul a elaborat o inițiativă legislativă deosebit de ambițioasă referitoare la instituirea unui mecanism al UE privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, adoptată în octombrie 2016 (9) și 2020 (10), invitând Comisia și Consiliul să inițieze negocieri cu Parlamentul privind un acord interinstituțional în conformitate cu articolul 295 din TFUE; întrucât statul de drept este unul dintre domeniile în care ar putea fi dezvoltat dreptul de inițiativă al Parlamentului;

| M. | întrucât acordarea dreptului direct de inițiativă Parlamentului ar reechilibra procesul legislativ al Uniunii; |
| --- | --- |

M.

întrucât acordarea dreptului direct de inițiativă Parlamentului ar reechilibra procesul legislativ al Uniunii;

| N. | întrucât dovezile empirice arată că succesul inițiativelor Parlamentului depinde în mod esențial de procedura decizională urmată de Consiliu (majoritate calificată sau unanimitate) (11); |
| --- | --- |

N.

întrucât dovezile empirice arată că succesul inițiativelor Parlamentului depinde în mod esențial de procedura decizională urmată de Consiliu (majoritate calificată sau unanimitate) (11);

| O. | întrucât, în rezoluția sa referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei, Parlamentul a reamintit „propunerea sa potrivit căreia, în cazul unei posibile revizuiri viitoare a tratatelor, dreptul de inițiativă legislativă să fie atribuit și Parlamentului European, în calitate de reprezentant direct al cetățenilor UE”; întrucât Conferința privind viitorul Europei reprezintă, printre altele, o ocazie istorică de a promova reforma democrației europene și a tratatelor prin implicarea cetățenilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în rezoluția sa referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei, Parlamentul a reamintit „propunerea sa potrivit căreia, în cazul unei posibile revizuiri viitoare a tratatelor, dreptul de inițiativă legislativă să fie atribuit și Parlamentului European, în calitate de reprezentant direct al cetățenilor UE”; întrucât Conferința privind viitorul Europei reprezintă, printre altele, o ocazie istorică de a promova reforma democrației europene și a tratatelor prin implicarea cetățenilor;

| P. | întrucât, pe platforma digitală a Conferinței privind viitorul Europei, democrația europeană este una dintre chestiunile pentru care cetățenii au contribuit cel mai mult; |
| --- | --- |

P.

întrucât, pe platforma digitală a Conferinței privind viitorul Europei, democrația europeană este una dintre chestiunile pentru care cetățenii au contribuit cel mai mult;

| Q. | întrucât, în rezoluția sa referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene, Parlamentul a propus „ca, în conformitate cu practica obișnuită în mai multe state membre, ambelor camere ale autorității legislative a Uniunii, Consiliului și, în special, Parlamentului, ca singura instituție aleasă în mod direct de către cetățeni, să li se acorde dreptul de inițiativă legislativă, fără a aduce atingere prerogativei legislative de bază a Comisiei”, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în rezoluția sa referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene, Parlamentul a propus „ca, în conformitate cu practica obișnuită în mai multe state membre, ambelor camere ale autorității legislative a Uniunii, Consiliului și, în special, Parlamentului, ca singura instituție aleasă în mod direct de către cetățeni, să li se acorde dreptul de inițiativă legislativă, fără a aduce atingere prerogativei legislative de bază a Comisiei”,

| R. | întrucât Regulamentul de procedură al Parlamentului stabilește normele de elaborare și adoptare a rezoluțiilor în temeiul articolului 225 din TFUE; întrucât, în practică, există o deosebire între rapoartele din proprie inițiativă INI și rapoartele INL; întrucât Acordul-cadru din 2010 și Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare nu fac o astfel de distincție; |
| --- | --- |

R.

întrucât Regulamentul de procedură al Parlamentului stabilește normele de elaborare și adoptare a rezoluțiilor în temeiul articolului 225 din TFUE; întrucât, în practică, există o deosebire între rapoartele din proprie inițiativă INI și rapoartele INL; întrucât Acordul-cadru din 2010 și Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare nu fac o astfel de distincție;

Dreptul (drepturile) direct(e) de inițiativă al(e) Parlamentului stabilit(e) prin tratate

| 1. | subliniază și regretă faptul că Parlamentul, deși este singura instituție a UE aleasă în mod direct, nu are un drept general direct de inițiativă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că Tratatul de la Lisabona conferă deja Parlamentului drepturi directe de inițiativă, recunoscând competența sa de a se organiza, funcția sa de control și legitimitatea sa democratică, ca unică instituție a UE aleasă în mod direct; |
| --- | --- |

2.

| 3. | accentuează că, într-un cadru instituțional în care Parlamentul nu are încă un drept general direct de inițiativă, procedurile legislative speciale pe care le inițiază au o autoritate constituțională specială și au preeminență asupra procedurilor legislative ordinare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că, în ultimii 20 ani, Parlamentul a folosit în mod constant aceste drepturi, chiar dacă ele sunt insuficiente; regretă, însă, că aceste proceduri legislative speciale au fost încheiate prea rar cu succes din cauza lipsei acordului între Comisie și Consiliu (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că Parlamentul și-a exercitat dreptul de inițiativă prin lansarea unei proceduri privind statul de drept în temeiul articolul 7 din TUE; condamnă faptul că Consiliul nu a dat curs acestei proceduri și nici solicitărilor ulterioare și repetate ale Parlamentului vizând acțiunea și subliniază că eșecul Consiliului de a utiliza în mod eficient articolul 7 din TUE continuă să submineze integritatea valorilor europene comune, încrederea reciprocă și credibilitatea Uniunii în ansamblu; consideră că este esențial să se asigure o aplicare integrală și imediată a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13), respectând în același timp rolul de colegiuitor al Parlamentului; consideră că Uniunea nu este pregătită din punct de vedere structural să contracareze regresele legate de democrație, statul de drept și drepturile fundamentale și încălcarea acestora în statele membre; consideră că deteriorarea acestora în diverse state membre demonstrează că este nevoie de o cooperare interinstituțională reală; regretă profund lipsa unui răspuns adecvat la inițiativa Parlamentului privind instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale și își reiterează apelul adresat Comisiei și Consiliului de a iniția fără întârziere negocieri cu Parlamentul cu privire la un acord interinstituțional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează propunerea motivată privind existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea; își reafirmă profunda îngrijorare legată de faptul că procedurile standard pentru audieri nu asigură un tratament egal între Parlament, pe de o parte, și Comisie și o treime din statele membre, pe de altă parte, pentru prezentarea propunerii motivate și în termeni de acces la informații; își exprimă regretul că audierile nu au condus încă la niciun progres semnificativ în ceea ce privește contracararea riscurilor evidente de încălcare gravă a valorilor UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă că trei state membre nu au ratificat încă legea electorală modificată a Uniunii Europene, adoptată în 2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă, de asemenea, faptul că, până în prezent, Consiliul a refuzat să negocieze cu Parlamentul cu privire la dreptul său de anchetă, deși acest lucru contravine articolului 226 din TFUE și principiului cooperării loiale, lăsând neaplicată una din prevederile tratatului, în pofida obligației în acest sens; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută adoptarea noului statut al Ombudsmanului European, la inițiativa Parlamentului, care asigură conformitatea acestuia cu Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

9.

Drepturile de inițiativă ale Consiliului și ale Consiliului European stabilite prin tratate

| 10. | regretă faptul că, în domeniul politicii economice și monetare, articolul 121 din TFUE prevede doar informarea Parlamentului; remarcă, de asemenea, că Consiliul a folosit dispozițiile articolului 121 din TFUE ca drept de inițiativă de facto în acest domeniu și solicită mai multe responsabilități din partea Parlamentului, ca singura instituție a UE aleasă în mod direct și care reprezintă vocea cetățenilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște, de asemenea, că articolul 68 din TFUE a fost folosit ca drept de inițiativă de facto de către Consiliul European în spațiul de libertate, securitate și justiție; subliniază faptul că Consiliul European nu este colegiuitor și că ar trebui revizuită adoptarea de către Consiliul European a unor programe operaționale multianuale în acest domeniu, fără obligația de a consulta Parlamentul sau Comisia, având în vedere impactul politicilor asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor; cere ca Parlamentului și Consiliului să li se acorde această competență pe picior de egalitate în viitoarea revizuire a tratatelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de faptul că, în conformitate cu articolul 76 din TFUE, Consiliul, printr-un sfert din statele sale membre, are un drept de inițiativă paralel cu cel al Comisiei în ceea ce privește cooperarea în materie de drept administrativ și cooperarea polițienească și judiciară în materie penală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | remarcă faptul că aceste evoluții fac parte dintr-o tendință mai largă către un dezechilibru crescând între Consiliu, Consiliul European și Comisie în ceea ce privește puterea de decizie în toate domeniile de politică, în grade diferite; accentuează că această practică erodează arhitectura instituțională a UE așa cum a fost stabilită prin tratate; consideră că echilibrul ar trebui restabilit în favoarea legitimității democratice prin drepturi echivalente pentru Parlament; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act cu îngrijorare de lipsa de transparență în utilizarea dreptului indirect de inițiativă al Consiliului, prevăzut la articolul 241 din TFUE; invită Consiliul să publice, într-un mod ușor de folosit și în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, toate cererile formulate pe baza acestui temei juridic și insistă asupra solicitării adresate Consiliului de a asigura cel mai înalt nivel posibil de transparență în toate actele sale (14), cu respectarea deplină a normelor UE privind accesul la documente; |
| --- | --- |

14.

Dreptul indirect de inițiativă al Parlamentului stabilit prin tratate

| 15. | reamintește că, de la Tratatul de la Maastricht, care a recunoscut legitimitatea democratică unică a Parlamentului, PE a avut dreptul de a solicita Comisiei să prezinte propuneri legislative; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că, în conformitate cu articolul 225 din TFUE, cererile trebuie să se încadreze în sfera de competență a Uniunii și că în prezent, singura obligație a Comisiei este de a informa Parlamentul cu privire la motivele pentru care nu a prezentat o propunere; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că Parlamentul și Comisia au convenit să consolideze și mai mult acest drept prin Acordul-cadru din 2010; ia act de faptul că Comisia s-a angajat să prezinte un raport privind acțiunile întreprinse în urma solicitărilor Parlamentului în termen de trei luni și, în cazul în care colegiul decide astfel, să prezinte o propunere legislativă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | crede că a sosit momentul pentru a arăta o voință politică mai ambițioasă și, prin urmare, solicită să se aibă în vedere o revizuire a Acordului-cadru din 2010, cu scopul de a asigura consolidarea dreptului de inițiativă al PE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă că, până în 2019, acțiunile întreprinse ca urmare a rapoartelor legislative din proprie inițiativă ale Parlamentului adoptate în temeiul articolului 225 din TFUE Comisia a prezentat numai propuneri legislative în urma solicitărilor Parlamentului doar într-un număr foarte mic de cazuri (15); regretă, de asemenea, că nu au fost respectate în majoritatea cazurilor termenele până la care Comisia trebuie să răspundă solicitărilor Parlamentului și să prezinte propuneri legislative; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că singura obligație a Comisiei de a informa Parlamentul cu privire la motivele sale de a nu da curs unei INL adoptate de majoritatea deputaților care compun Parlamentul este mult prea slabă și salută, prin urmare, în termenii cei mai fermi, sprijinul președintei Comisiei, von der Leyen, pentru dreptul de inițiativă al Parlamentului și angajamentul asumat de a răspunde întotdeauna printr-un act legislativ la solicitările Parlamentului în temeiul articolul 225 din TFUE, cu respectarea deplină a principiilor proporționalității, subsidiarității și principiul unei mai bune legiferări; se așteaptă ca Comisia să își respecte acest angajament de a iniția legislație în urma adoptării unei astfel de solicitări de către Parlament, adoptată de majoritatea membrilor săi într-un INL; consideră că acest angajament ar trebui consolidat, iar puterea Parlamentului de a influența agenda UE ar trebui întărită; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felicită actualul Colegiu al comisarilor pentru că a răspuns tuturor solicitărilor Parlamentului în timp util (16), cu o singură excepție (17); subliniază, de asemenea, că într-un singur caz o cerere nu s-a soldat cu o propunere legislativă; consideră că acest lucru demonstrează că a fost creat un precedent interinstituțional și se așteaptă ca Comisia să își onoreze în continuare angajamentul de a răspunde tuturor cererilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | crede că reflecția vizând dreptul de inițiativă al Parlamentului trebuie să meargă mână în mână cu o reflecție mai amplă asupra inițiativei politice în procesul decizional al UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sugerează ar trebui îmbunătățite acțiunile ca urmare a inițiativelor cetățenești europene (ICE) și subliniază că, în cazul în care Comisia nu și-a publicat intențiile în termenele stabilite sau a stabilit într-o comunicare că intenționează să nu ia măsuri cu privire la o ICE care a îndeplinit cerințele procedurale și este în conformitate cu tratatele, în special cu valorile fundamentale ale Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE, Parlamentul ar putea decide să dea curs ICE printr-un raport legislativ din proprie inițiativă (INL); |
| --- | --- |

23.

Viitorul dreptului(drepturilor) de inițiativă al(e) Parlamentului

| 24. | este ferm convins că un drept general și direct de inițiativă ar consolida și mai mult legitimitatea democratică a Uniunii, ar conferi mai multă putere cetățenilor Uniunii și ar reflecta evoluția în timp a competențelor Uniunii și ale instituțiilor sale către o democrație europeană mai puternică; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că Parlamentul, ca singura instituție a UE aleasă în mod direct, ar trebui să primească dreptul de a propune acte legislative; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este ferm convins că tratatele ar trebui revizuite astfel încât Parlamentul, ca unică instituție a UE aleasă în mod direct, reprezentând astfel vocea cetățenilor în procesul decizional european, să primească dreptul general și direct de a iniția acte legislative; subliniază că Parlamentul ar trebui să inițieze procedura în temeiul articolului 48 din TUE pentru a stabili un astfel de drept de inițiativă legislativă; este de opinie că dreptul de inițiativă al Parlamentului ar trebui să se aplice cel puțin în domeniile de politici în care Parlamentul este împuternicit să adopte acte legislative în calitate de colegiuitor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că Conferința privind viitorul Europei a reprezentat o oportunitate fără precedent de a discuta deficiențele actuale și de a da un nou impuls democrației europene și încurajează ferm să se dea curs recomandării exprimate de participanții la Conferință în favoarea a unui drept real de inițiativă pentru Parlament; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reafirmă demnitatea constituțională specială și consolidată a chestiunilor asupra cărora Parlamentul are în prezent dreptul de inițiativă și consideră, prin urmare, că un astfel de drept exclusiv ar trebui extins la chestiuni în care legitimitatea democratică și suveranitatea Uniunii sunt deosebit de relevante; |
| --- | --- |

28.

| 29. | remarcă faptul că drepturile actuale de inițiativă ale Parlamentului cuprind diferite proceduri legislative speciale, cum ar fi în cazul regulamentelor privind propria componență, alegerea deputaților și statutul acestora, Statutul Ombudsmanului European, precum și dreptul de anchetă al Parlamentului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că tratatele reglementează foarte puțin astfel de proceduri și cere un nou acord interinstituțional între cele trei instituții, dedicat exclusiv acestei chestiuni, cu respectarea deplină a autorității sale constituționale speciale și consolidarea legitimității democratice a Uniunii Europene; consideră că acest nou acord interinstituțional ar putea avea în vedere măsuri pentru a evita blocarea instituțională a dosarelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că normele interne ale Parlamentului ar trebui să reflecte mai bine natura specială a acestor proceduri legislative; recomandă, îndeosebi, ca, în cazul în care adoptarea unui act de către Parlament necesită aprobarea sau acordul Consiliului și avizul sau aprobarea Comisiei, Parlamentul să inițieze, în urma votului privind actul propus, o procedură de consultare cu aceste instituții; consideră, de asemenea, că Parlamentul ar trebui să simplifice procedurile de modificare a acestor acte propuse în urma unor astfel de consultări; |
| --- | --- |

31.

| 32. | crede că extinderea procedurii legislative ordinare și definirea unei proceduri legislative ordinare prin care Parlamentul să se bucure de dreptul de inițiativă ar trebui considerate ca procese complementare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că recunoașterea unui drept direct de inițiativă al Parlamentului nu ar exclude posibilitatea ca Comisia să păstreze un drept paralel sau să mențină monopolul inițiativei, cum ar fi în domeniul bugetului; s-ar putea avea în vedere, de asemenea, ca, în domenii strict definite, Consiliul să aibă un drept direct de inițiativă; invită cele trei instituții să reflecteze asupra modului în care drepturile de inițiativă paralele ar putea coexista efectiv și ar putea fi puse în practică; |
| --- | --- |

33.

| 34. | se angajează să valorifice pe deplin. să dezvolte și să consolideze și mai mult potențialul dreptului indirect de inițiativă al Parlamentului, astfel cum este prevăzut în tratate și dezvoltat ulterior în acordurile interinstituționale și prin angajamentul președintei von der Leyen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare joacă un rol esențial în asigurarea unei cooperări sincere și transparente pe parcursul întregului ciclu legislativ și permite să se ajungă la o mai bună înțelegere reciprocă a pozițiilor respective ale diferitelor instituții; |
| --- | --- |

35.

| 36. | cere o evaluare comună a funcționării Acordului-cadru din 2010 și necesitatea unei revizuiri specifice, pentru a se asigura că dispozițiile și termenele acestuia referitoare la dreptul indirect de inițiativă al Parlamentului pot fi respectate efectiv; invită, de asemenea, Consiliul și Comisia să evalueze împreună cu Parlamentul în ce măsură ar trebui revizuit Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare, pentru a elimina posibilele bariere în calea atribuțiilor Parlamentului de a propune inițiative legislative; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că este oportun să își revizuiască normele, procedurile și cerințele interne, inclusiv în ceea ce privește elaborarea rapoartelor legislative din proprie inițiativă în temeiul articolului 225 din TFUE, pentru a se asigura că propunerile sunt bine fundamentate și bine orientate; sugerează simplificarea procedurilor prezentate în Regulamentul de procedură al Parlamentului pentru elaborarea și adoptarea rezoluțiilor în temeiul articolul 225 din TFUE, pentru a se asigura că orice cerere de inițiativă legislativă adresată Comisiei este luată în considerare în mod corespunzător, respectând întotdeauna Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, indiferent de rezoluția parlamentară care conține cererea; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se angajează să favorizeze aceste instrumente ca mijloc principal de a solicita prezentarea de propuneri legislative de către Comisie; indică, în acest sens, necesitatea de a adresa solicitări numai Comisiei și de a se asigura că conținutul rapoartelor legislative din proprie inițiativă rămân în domeniul de aplicare al subiectului raportului după cum s-a decis; subliniază că adoptarea de către Parlament a unor rapoarte bine fundamentate și bine orientate în temeiul articolul 225 din TFUE impun asigurarea capacității tehnice și administrative necesare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța asigurării unei cooperări strânse cu Comisia pe parcursul întregului ciclu de viață al rapoartelor legislative din proprie inițiativă pentru ca procesul să fie cât mai eficace, transparent și incluziv; subliniază rolul Conferinței președinților de comisie și al Conferinței președinților în această privință; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că Parlamentul respectă pe deplin Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, care subliniază necesitatea unei analize prealabile a valorii adăugate europene, precum și costului „non-Europei”, și că are o structură pentru activitățile de evaluare a impactului care urmează să fie întreprinse, în măsura în care acest lucru este posibil, înainte de a prezenta un raport INL pentru a consolida evaluarea valorii adăugate europene prevăzută în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | crede că Comisia, atunci când evaluează principiile subsidiarității, proporționalității și mai bunei legiferări ca parte a acțiunilor întreprinse ca urmare a solicitărilor Parlamentului de propuneri legislative în temeiul articolului 225 din TFUE, ar trebui să țină seama în mod corespunzător de analizele însoțitoare privind „valoarea adăugată europeană” și „costurile non-Europei” realizate de Parlament; subliniază că, în temeiul Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, Comisia este deja obligată să răspundă chestiunilor ridicate de colegiuitori în legătură cu astfel de analize; |
| --- | --- |

41.

| 42. | crede, totodată, că Comisia ar trebui să coreleze în mod clar proiectele de propuneri adoptate ca urmare a unei propuneri a Parlamentului în temeiul articolului 225 din TFUE cu rapoartele relevante INL, oferind o „amprentă a influenței legislative” clară; |
| --- | --- |

42.

| 43. | se angajează să încurajeze o coordonare mai strânsă cu Comitetul Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social, ținând seama în mod corespunzător de avizele acestora în cadrul articolului 225 din TFUE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reiterează faptul că accesibilitatea, etica și transparența sunt esențiale și trebuie să ghideze activitățile tuturor instituțiilor UE; cere ca toate informațiile relevante privind rapoartele legislative din proprie inițiativă, cum ar fi etapele procedurale interne sau acțiunile subsecvente ale Comisiei, să fie ușor accesibile online în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reiterează importanța fazei prelegislative și reamintește rolul Parlamentului, așa cum este prevăzut în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare și în Acordul-cadru din 2010; solicită accelerarea activității pentru crearea unei baze de date legislative comune, astfel cum se prevede în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește importanța participării cetățenilor și a societății civile pentru legitimitatea democratică a UE; invită toate instituțiile UE să îi implice în mod semnificativ în procesul decizional în toate etapele ciclului de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(2)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(3)  JO C 252, 18.7.2018, p. 215.

(4)  JO C 252, 18.7.2018, p. 201.

(5)  JO C 449, 23.12.2020, p. 90.

(6)  JO C 270, 7.7.2021, p. 71.

(7)  JO C 362, 8.9.2021, p. 6.

(8)  Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului European, Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, studiu intitulat „Dreptul de inițiativă al Parlamentului European”, Bruxelles, 2020, p. 55 și 57.

(9)  Rezoluția din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (JO C 215, 19.6.2018, p. 162).

(10)  Rezoluția din 7 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (JO C 395, 29.9.2021, p. 2).

(11)  Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului European, Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, studiu intitulat „Dreptul de inițiativă al Parlamentului European”, Bruxelles, 2020, p. 12.

(12)  Ibid., punctele 34-35.

(13)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(14)  Rezoluția din 17 ianuarie 2019 referitoare la ancheta strategică a Ombudsmanului OI/2/2017 privind transparența dezbaterilor legislative care au loc în cadrul grupurilor de pregătire ale Consiliului UE (JO C 411, 27.11.2020, p. 149).

(15)  Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului European, Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, studiu intitulat „Dreptul de inițiativă al Parlamentului European”, Bruxelles, 2020, p. 54.

(16)  Răspunsurile Comisiei la următoarele rezoluții ale Parlamentului European:

| — | rezoluția din 8 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei, intitulată „Finanțele digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare (JO C 395, 29.9.2021, p. 72); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 8 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei, intitulată „Finanțele digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare (JO C 395, 29.9.2021, p. 72);

| — | rezoluția din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE (JO C 404, 6.10.2021, p. 175); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE (JO C 404, 6.10.2021, p. 175);

| — | rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei intitulată „Actul legislativ privind serviciile digitale: adaptarea normelor de drept comercial și civil pentru entitățile comerciale care își desfășoară activitatea online (JO C 404, 6.10.2021, p. 31); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei intitulată „Actul legislativ privind serviciile digitale: adaptarea normelor de drept comercial și civil pentru entitățile comerciale care își desfășoară activitatea online (JO C 404, 6.10.2021, p. 31);

| — | rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei intitulată „Actul legislativ privind serviciile digitale: îmbunătățirea funcționării pieței unice” (JO C 404, 6.10.2021, p. 2); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei intitulată „Actul legislativ privind serviciile digitale: îmbunătățirea funcționării pieței unice” (JO C 404, 6.10.2021, p. 2);

| — | rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind cadrul de aspecte etice asociate cu inteligența artificială, robotica și tehnologiile conexe, (JO C 404, 6.10.2021, p. 63); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind cadrul de aspecte etice asociate cu inteligența artificială, robotica și tehnologiile conexe, (JO C 404, 6.10.2021, p. 63);

| — | rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind regimul de răspundere civilă pentru inteligența artificială (JO C 404, 6.10.2021, p. 107); |
| --- | --- |

—

rezoluția din 20 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind regimul de răspundere civilă pentru inteligența artificială (JO C 404, 6.10.2021, p. 107);

| — | rezoluția din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta (JO C 456, 10.11.2021, p. 161). |
| --- | --- |

—

rezoluția din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta (JO C 456, 10.11.2021, p. 161).

(17)  Răspunsul Comisiei la Rezoluția Parlamentului European din 13 mai 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind o plasă de siguranță pentru protejarea beneficiarilor programelor Uniunii: stabilirea unui plan de urgență pentru CFM (JO C 323, 11.8.2021, p. 2).

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/120 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/120

---

P9_TA(2022)0243

Amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort: posibila revocare a drepturilor în materie de avort în SUA de către Curtea Supremă

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort posibila anulare a dreptului de avort în SUA de către Curtea Supremă (2022/2665(RSP))

(2022/C 493/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei din 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei din 1979,

| — | având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială din 1965, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială din 1965,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap din 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap din 2006,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU convenite în 2015 și, în special, obiectivele 1, 3 și 5 privind eradicarea sărăciei, sănătatea și bunăstarea și, respectiv, egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU convenite în 2015 și, în special, obiectivele 1, 3 și 5 privind eradicarea sărăciei, sănătatea și bunăstarea și, respectiv, egalitatea de gen,

| — | având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing din 1995 și rezultatele conferințelor sale de revizuire, |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing din 1995 și rezultatele conferințelor sale de revizuire,

| — | având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), care a avut loc la Cairo în 1994, programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor sale de revizuire, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), care a avut loc la Cairo în 1994, programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor sale de revizuire,

| — | având în vedere Summitul de la Nairobi din 2019 privind CIPD+25 – Accelerarea promisiunii și angajamentele părților interesate în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul de la Nairobi din 2019 privind CIPD+25 – Accelerarea promisiunii și angajamentele părților interesate în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR),

| — | având în vedere Seria de informații privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente emisă de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Seria de informații privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente emisă de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 2020,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 1950, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 1950,

| — | având în vedere orientările emise de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) din 2015, intitulate „Avortul în condiții de siguranță: orientări tehnice și politice pentru sistemele de sănătate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările emise de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) din 2015, intitulate „Avortul în condiții de siguranță: orientări tehnice și politice pentru sistemele de sănătate”,

| — | având în vedere orientările OMS din 8 martie 2022, privind îngrijirea pacienților pentru avort, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările OMS din 8 martie 2022, privind îngrijirea pacienților pentru avort,

| — | având în vedere declarația OHCHR din 14 septembrie 2021 intitulată „Experții ONU denunță noi atacuri împotriva dreptului la avort în condiții de siguranță și complicitatea Curții Supreme”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația OHCHR din 14 septembrie 2021 intitulată „Experții ONU denunță noi atacuri împotriva dreptului la avort în condiții de siguranță și complicitatea Curții Supreme”,

| — | având în vedere raportul privind situația populației mondiale emis de Fondul ONU pentru Populație (UNFPA) în martie 2022 și intitulat „Văzând nevăzutul: trebuie luate măsuri în criza neglijată a sarcinii nedorite”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind situația populației mondiale emis de Fondul ONU pentru Populație (UNFPA) în martie 2022 și intitulat „Văzând nevăzutul: trebuie luate măsuri în criza neglijată a sarcinii nedorite”,

| — | având în vedere raportul Centrului de cercetare Pew din 6 mai 2022 intitulat „Dilema Americii în materie de avort”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului de cercetare Pew din 6 mai 2022 intitulat „Dilema Americii în materie de avort”,

| — | având în vedere Constituția Statelor Unite ale Americii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Statelor Unite ale Americii,

| — | având în vedere hotărârea în cauza Roe/Wade, 410 U.S. 113 (1973), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea în cauza Roe/Wade, 410 U.S. 113 (1973),

| — | având în vedere proiectul inițial de aviz majoritar al Curții Supreme a Statelor Unite nr. 19-1392 (1), redactat de judecătorul Samuel Alito cu privire la Thomas E. Dobbs, responsabil cu sănătatea al Departamentului de sănătate din Mississippi, et al. / Jackson Women’s Health Organisation, et al., din februarie 2022, care a fost divulgat presei în mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul inițial de aviz majoritar al Curții Supreme a Statelor Unite nr. 19-1392 (1), redactat de judecătorul Samuel Alito cu privire la Thomas E. Dobbs, responsabil cu sănătatea al Departamentului de sănătate din Mississippi, et al. / Jackson Women’s Health Organisation, et al., din februarie 2022, care a fost divulgat presei în mai 2022,

| — | având în vedere proiectul de lege nr. 8 a Senatului (SB 8) și proiectul de lege al Camerei 1515 (HB 1515) din Texas privind avortul, inclusiv avorturile după detectarea bătăilor inimii unui copil nenăscut, autorizarea dreptului civil privat la acțiune” din septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de lege nr. 8 a Senatului (SB 8) și proiectul de lege al Camerei 1515 (HB 1515) din Texas privind avortul, inclusiv avorturile după detectarea bătăilor inimii unui copil nenăscut, autorizarea dreptului civil privat la acțiune” din septembrie 2021,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 2014 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 2014 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice,

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2009 (denumită în continuare „carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2009 (denumită în continuare „carta”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la legea privind avortul din statul Texas, SUA (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la legea privind avortul din statul Texas, SUA (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la împlinirea unui an de la interzicerea de facto a avortului în Polonia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la împlinirea unui an de la interzicerea de facto a avortului în Polonia (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (5),

| — | având în vedere noul Plan de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru perioada 2021-2025 (GAP III), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Plan de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru perioada 2021-2025 (GAP III),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la provocările viitoare legate de drepturile femeilor în Europa: mai mult de 25 de ani de la Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la provocările viitoare legate de drepturile femeilor în Europa: mai mult de 25 de ani de la Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (7),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit OMS, avortul este un element esențial în serviciile de asistență medicală și aproximativ 45 % din totalul avorturilor sunt nesigure, dintre care 97 % au loc în țările în curs de dezvoltare (8); întrucât, potrivit UNFPA (9), în fiecare an se înregistrează aproximativ 121 de milioane de sarcini nedorite, iar peste 60 % din aceste sarcini se încheie cu avort; întrucât, în ultimii ani, oponenții SRHR și ai autonomiei femeilor au avut o influență semnificativă asupra legislației și politicilor naționale, cu inițiative luate la nivel mondial, inclusiv în mai multe state membre de reducere a acestei autonomii; întrucât ascensiunea extremei drepte contribuie și ea la acest regres al dreptului femeilor la avort, care se manifestă în întreaga lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit OMS, avortul este un element esențial în serviciile de asistență medicală și aproximativ 45 % din totalul avorturilor sunt nesigure, dintre care 97 % au loc în țările în curs de dezvoltare (8); întrucât, potrivit UNFPA (9), în fiecare an se înregistrează aproximativ 121 de milioane de sarcini nedorite, iar peste 60 % din aceste sarcini se încheie cu avort; întrucât, în ultimii ani, oponenții SRHR și ai autonomiei femeilor au avut o influență semnificativă asupra legislației și politicilor naționale, cu inițiative luate la nivel mondial, inclusiv în mai multe state membre de reducere a acestei autonomii; întrucât ascensiunea extremei drepte contribuie și ea la acest regres al dreptului femeilor la avort, care se manifestă în întreaga lume;

| B. | întrucât Comitetul pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor a observat că incriminarea prestării de servicii pentru avorturi nu are nicio valoare disuasivă; întrucât, astfel cum a remarcat Grupul de lucru al ONU privind discriminarea împotriva femeilor și fetelor, unde avortul este incriminat și supus unor restricții legale, încetarea sarcinii în condiții de siguranță nu este posibilă pentru toate femeile, din cauza situației lor socioeconomice, devenind astfel un privilegiu al femeilor avantajate din punct de vedere socioeconomic, în timp ce femeile cu resurse limitate sunt obligate să recurgă la avorturi nesigure și clandestine care le pun în pericol viața și sănătatea; întrucât, potrivit OMS, „proporția avorturilor nesigure este semnificativ mai mare în țările cu legi foarte restrictive privind avortul decât în țările cu legi mai puțin restrictive” (10); |
| --- | --- |

B.

întrucât Comitetul pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor a observat că incriminarea prestării de servicii pentru avorturi nu are nicio valoare disuasivă; întrucât, astfel cum a remarcat Grupul de lucru al ONU privind discriminarea împotriva femeilor și fetelor, unde avortul este incriminat și supus unor restricții legale, încetarea sarcinii în condiții de siguranță nu este posibilă pentru toate femeile, din cauza situației lor socioeconomice, devenind astfel un privilegiu al femeilor avantajate din punct de vedere socioeconomic, în timp ce femeile cu resurse limitate sunt obligate să recurgă la avorturi nesigure și clandestine care le pun în pericol viața și sănătatea; întrucât, potrivit OMS, „proporția avorturilor nesigure este semnificativ mai mare în țările cu legi foarte restrictive privind avortul decât în țările cu legi mai puțin restrictive” (10);

| C. | întrucât avortul în condiții nesigure este principala cauză, dar care poate fi prevenită, a deceselor materne și a bolilor în rândul femeilor; întrucât lipsa accesului la servicii sigure și legale de avort reprezintă o problemă critică de sănătate publică și de drepturi ale omului; întrucât interzicerea avortului și, prin urmare, forțarea femeilor să caute soluții nesigure și clandestine duce la creșterea mortalității materne și a bolilor în rândul femeilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât avortul în condiții nesigure este principala cauză, dar care poate fi prevenită, a deceselor materne și a bolilor în rândul femeilor; întrucât lipsa accesului la servicii sigure și legale de avort reprezintă o problemă critică de sănătate publică și de drepturi ale omului; întrucât interzicerea avortului și, prin urmare, forțarea femeilor să caute soluții nesigure și clandestine duce la creșterea mortalității materne și a bolilor în rândul femeilor;

| D. | întrucât Curtea Supremă a Statelor Unite a stabilit un precedent în cauza de referință Roe/Wade (1973), ulterior reafirmat în hotărârea în cauza Planned Parenthood/Casey (1992) și în hotărârea în cauza Whole Women’s Health/Hellerstedt (2016), garantând dreptul constituțional în SUA la avort legal înainte de viabilitatea extrauterine a fătului; întrucât recenta dezvăluire în presă a unui proiect inițial de aviz al majorității Curții Supreme, elaborat de judecătorul Samuel Alito în cauza Thomas E. Dobbs, ofițer de stat pentru sănătate al Departamentului pentru Sănătate din Mississippi/Jackson Women’s Health Organization ar revoca hotărârea în cauza Roe/Wade și ar retrage drepturile constituționale consacrate în SUA; întrucât se preconizează că Curtea Supremă va pronunța o hotărâre definitivă înainte de sfârșitul lunii iunie 2022; întrucât proiectul de aviz divulgat reprezintă opțiunea cea mai negativă în termeni de drepturi de avort pe care ar putea-o lua Curtea Supremă, permițând statelor să interzică avortul în orice moment al sarcinii și deschizând posibilitatea unor interdicții complete privind avortul, ceea ce, la rândul său, ar elimina protecția de care femeile și fetele din SUA se bucură în temeiul drepturilor lor actuale; |
| --- | --- |

D.

întrucât Curtea Supremă a Statelor Unite a stabilit un precedent în cauza de referință Roe/Wade (1973), ulterior reafirmat în hotărârea în cauza Planned Parenthood/Casey (1992) și în hotărârea în cauza Whole Women’s Health/Hellerstedt (2016), garantând dreptul constituțional în SUA la avort legal înainte de viabilitatea extrauterine a fătului; întrucât recenta dezvăluire în presă a unui proiect inițial de aviz al majorității Curții Supreme, elaborat de judecătorul Samuel Alito în cauza Thomas E. Dobbs, ofițer de stat pentru sănătate al Departamentului pentru Sănătate din Mississippi/Jackson Women’s Health Organization ar revoca hotărârea în cauza Roe/Wade și ar retrage drepturile constituționale consacrate în SUA; întrucât se preconizează că Curtea Supremă va pronunța o hotărâre definitivă înainte de sfârșitul lunii iunie 2022; întrucât proiectul de aviz divulgat reprezintă opțiunea cea mai negativă în termeni de drepturi de avort pe care ar putea-o lua Curtea Supremă, permițând statelor să interzică avortul în orice moment al sarcinii și deschizând posibilitatea unor interdicții complete privind avortul, ceea ce, la rândul său, ar elimina protecția de care femeile și fetele din SUA se bucură în temeiul drepturilor lor actuale;

| E. | întrucât viețile femeilor și fetelor din SUA ar fi afectate de o hotărâre a Curții Supreme care ar putea revoca hotărârea în cauza Roe/Wade, iar consecințele negative ar fi resimțite cel mai acut de persoanele aflate în situații vulnerabile; întrucât și alte SRHR ar putea fi afectate negativ de această revocare; întrucât restricționarea sau interzicerea dreptului la avort în SUA ar avea un efect disproporționat asupra femeilor aflate în sărăcie, în special asupra acelora aparținând unor minorități rasiale, cum ar fi femeile negre, femeile hispanice și femeile indigene, dar și femeile din zonele rurale, persoanele LGBTIQ, femeile cu dizabilități, adolescente, femeile migrante, inclusiv migranții în situație neregulamentară și familiile monoparentale conduse de femei; întrucât serviciile publice de avort pot oferi acces universal la avort legal și în condiții de siguranță pentru toate femeile, inclusiv pentru cele aflate în situații socioeconomice vulnerabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât viețile femeilor și fetelor din SUA ar fi afectate de o hotărâre a Curții Supreme care ar putea revoca hotărârea în cauza Roe/Wade, iar consecințele negative ar fi resimțite cel mai acut de persoanele aflate în situații vulnerabile; întrucât și alte SRHR ar putea fi afectate negativ de această revocare; întrucât restricționarea sau interzicerea dreptului la avort în SUA ar avea un efect disproporționat asupra femeilor aflate în sărăcie, în special asupra acelora aparținând unor minorități rasiale, cum ar fi femeile negre, femeile hispanice și femeile indigene, dar și femeile din zonele rurale, persoanele LGBTIQ, femeile cu dizabilități, adolescente, femeile migrante, inclusiv migranții în situație neregulamentară și familiile monoparentale conduse de femei; întrucât serviciile publice de avort pot oferi acces universal la avort legal și în condiții de siguranță pentru toate femeile, inclusiv pentru cele aflate în situații socioeconomice vulnerabile;

| F. | întrucât proiectul de aviz al Curții a fost emis în urma recentelor eforturi neîntrerupte depuse la nivel de stat pentru a limita și a interzice drepturile de avort în SUA și întrucât, începând din 2011, statele SUA au adoptat aproape 500 de legi care restricționează accesul la avort; întrucât restricțiile privind accesul la avort vor obliga mai ales pe cei care nu dispun de resurse sau de informații să călătorească pe distanțe lungi, să suporte o naștere împotriva voinței lor sau să recurgă la avorturi nesigure la domiciliu, făcându-le, de asemenea, vulnerabile la anchete și urmăriri penale; |
| --- | --- |

F.

întrucât proiectul de aviz al Curții a fost emis în urma recentelor eforturi neîntrerupte depuse la nivel de stat pentru a limita și a interzice drepturile de avort în SUA și întrucât, începând din 2011, statele SUA au adoptat aproape 500 de legi care restricționează accesul la avort; întrucât restricțiile privind accesul la avort vor obliga mai ales pe cei care nu dispun de resurse sau de informații să călătorească pe distanțe lungi, să suporte o naștere împotriva voinței lor sau să recurgă la avorturi nesigure la domiciliu, făcându-le, de asemenea, vulnerabile la anchete și urmăriri penale;

| G. | întrucât Texas a adoptat recent așa-numita lege a Senatului 8 (SB 8), care interzice avortul după constatarea bătăilor cardiace ale fătului, adică după aproximativ șase săptămâni de sarcină, fără excepție pentru viol, incest sau boli fetale care sunt incompatibile cu viața normală după naștere; întrucât Curtea Supremă a SUA a permis intrarea în vigoare a legii, iar statul Texas a fost în măsură să se sustragă controlului jurisdicțional al constituționalității legii prin scutirea funcționarilor guvernamentali de la aplicarea legii și prin crearea unei căi legale pentru cetățeni, contra unei recompense de 10 000 USD, de a acționa în justiție orice persoană care oferă servicii de avort sau asistă pe cineva în realizarea unui avort care încalcă interdicția, deoarece, în lipsa unei entități clar responsabile de aplicarea acesteia, legea este mai dificil de contestat; întrucât dispoziția care permite cetățenilor să acționeze în justiție orice persoană care furnizează servicii de avort deschide calea pentru numeroase moduri de hărțuire; |
| --- | --- |

G.

întrucât Texas a adoptat recent așa-numita lege a Senatului 8 (SB 8), care interzice avortul după constatarea bătăilor cardiace ale fătului, adică după aproximativ șase săptămâni de sarcină, fără excepție pentru viol, incest sau boli fetale care sunt incompatibile cu viața normală după naștere; întrucât Curtea Supremă a SUA a permis intrarea în vigoare a legii, iar statul Texas a fost în măsură să se sustragă controlului jurisdicțional al constituționalității legii prin scutirea funcționarilor guvernamentali de la aplicarea legii și prin crearea unei căi legale pentru cetățeni, contra unei recompense de 10 000 USD, de a acționa în justiție orice persoană care oferă servicii de avort sau asistă pe cineva în realizarea unui avort care încalcă interdicția, deoarece, în lipsa unei entități clar responsabile de aplicarea acesteia, legea este mai dificil de contestat; întrucât dispoziția care permite cetățenilor să acționeze în justiție orice persoană care furnizează servicii de avort deschide calea pentru numeroase moduri de hărțuire;

| H. | întrucât cel puțin 12 state au adoptat, au introdus sau au notificat intenția de a introduce legi care se inspiră din legea texană SB 8; întrucât legiuitorii din Idaho și Oklahoma au adoptat recent legi de interzicere a avortului, după modelul SB 8, inclusiv din momentul fertilizării în cazul statului Oklahoma; |
| --- | --- |

H.

întrucât cel puțin 12 state au adoptat, au introdus sau au notificat intenția de a introduce legi care se inspiră din legea texană SB 8; întrucât legiuitorii din Idaho și Oklahoma au adoptat recent legi de interzicere a avortului, după modelul SB 8, inclusiv din momentul fertilizării în cazul statului Oklahoma;

| I. | întrucât, în cazul în care Curtea Supremă ar decide să revoce hotărârea în cauza Roe/Wade, decizia privind legalitatea avorturilor ar reveni la nivelul statelor federale; întrucât 13 state au adoptat deja inițiative legislative care interzic avortul, menite să interzică sau să limiteze imediat accesul la avort în cazul în care hotărârea Roe/Wade va fi revocată; întrucât este foarte probabil ca, în ansamblu, 26 de state (inclusiv cele 13 citate) să restricționeze sau să interzică avortul în cazul în care protecția constituțională este anulată, dat fiind că alte state ar putea încerca fie să reintroducă legi adoptate înainte de 1973, cum ar fi Michigan, Wisconsin și Virginia de Vest, fie să aplice restricții privind avortul recent adoptate, dar care au fost blocate de instanțe, cum ar fi Alabama, Georgia, Iowa, Ohio și Carolina de Sud; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cazul în care Curtea Supremă ar decide să revoce hotărârea în cauza Roe/Wade, decizia privind legalitatea avorturilor ar reveni la nivelul statelor federale; întrucât 13 state au adoptat deja inițiative legislative care interzic avortul, menite să interzică sau să limiteze imediat accesul la avort în cazul în care hotărârea Roe/Wade va fi revocată; întrucât este foarte probabil ca, în ansamblu, 26 de state (inclusiv cele 13 citate) să restricționeze sau să interzică avortul în cazul în care protecția constituțională este anulată, dat fiind că alte state ar putea încerca fie să reintroducă legi adoptate înainte de 1973, cum ar fi Michigan, Wisconsin și Virginia de Vest, fie să aplice restricții privind avortul recent adoptate, dar care au fost blocate de instanțe, cum ar fi Alabama, Georgia, Iowa, Ohio și Carolina de Sud;

| J. | întrucât aproape toate decesele cauzate de avorturile nesigure au loc în țări în care avortul este sever restricționat; întrucât se estimează că numărul anual de decese în rândul femeilor însărcinate în SUA din cauza avorturilor nesigure ar crește cu 21 % (11) în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a unei eventuale interdicții; întrucât astfel de decese pot fi prevenite în totalitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât aproape toate decesele cauzate de avorturile nesigure au loc în țări în care avortul este sever restricționat; întrucât se estimează că numărul anual de decese în rândul femeilor însărcinate în SUA din cauza avorturilor nesigure ar crește cu 21 % (11) în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a unei eventuale interdicții; întrucât astfel de decese pot fi prevenite în totalitate;

| K. | întrucât, în rândul adolescentelor cu vârste cuprinse între 15 și 19 ani, complicațiile legate de sarcină și naștere sunt principala cauză de deces la nivel mondial; întrucât Comitetul ONU pentru drepturile copilului (12) îndeamnă țările să dezincrimineze avortul și să se asigure că fetele au acces la servicii de avort legal în condiții de siguranță; întrucât posibilele interdicții privind avortul ar putea inversa scăderea numărului de sarcini în rândul adolescentelor din SUA; întrucât mamele adolescente sunt mult mai predispuse să își întrerupă studiile și să se confrunte cu șomajul, exacerbând astfel ciclul sărăciei; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în rândul adolescentelor cu vârste cuprinse între 15 și 19 ani, complicațiile legate de sarcină și naștere sunt principala cauză de deces la nivel mondial; întrucât Comitetul ONU pentru drepturile copilului (12) îndeamnă țările să dezincrimineze avortul și să se asigure că fetele au acces la servicii de avort legal în condiții de siguranță; întrucât posibilele interdicții privind avortul ar putea inversa scăderea numărului de sarcini în rândul adolescentelor din SUA; întrucât mamele adolescente sunt mult mai predispuse să își întrerupă studiile și să se confrunte cu șomajul, exacerbând astfel ciclul sărăciei;

| L. | întrucât există o preocupare din ce în ce mai mare cu privire la protecția datelor în contextul în care hotărârea în cauza Roe/Wade ar putea fi răsturnată; întrucât, prin intermediul aplicațiilor de urmărire menstruală sau al instrumentelor de geolocalizare și al motoarelor de căutare, se pot colecta date cu privire la persoanele care s-au apropiat de o clinică de avort, au achiziționat medicamente care provoacă avortul sau au căutat informații despre avorturi; întrucât persoanele pot fi urmărite în acest sens sau informațiile astfel colectate pot fi utilizate împotriva lor (13); |
| --- | --- |

L.

întrucât există o preocupare din ce în ce mai mare cu privire la protecția datelor în contextul în care hotărârea în cauza Roe/Wade ar putea fi răsturnată; întrucât, prin intermediul aplicațiilor de urmărire menstruală sau al instrumentelor de geolocalizare și al motoarelor de căutare, se pot colecta date cu privire la persoanele care s-au apropiat de o clinică de avort, au achiziționat medicamente care provoacă avortul sau au căutat informații despre avorturi; întrucât persoanele pot fi urmărite în acest sens sau informațiile astfel colectate pot fi utilizate împotriva lor (13);

| M. | întrucât organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) și grupurile de reflecție cu orientare conservatoare care aparțin filonului creștin de dreapta din SUA au finanțat această mișcare împotriva avortului la nivel mondial; întrucât nivelul finanțării a fost ridicat; întrucât, dacă este revocată hotărârea Roe/Wade, aceasta ar putea însemna o creștere a fluxului de fonduri, cu o presiune înnoită din partea grupurilor anti-avort din întreaga lume; |
| --- | --- |

M.

întrucât organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) și grupurile de reflecție cu orientare conservatoare care aparțin filonului creștin de dreapta din SUA au finanțat această mișcare împotriva avortului la nivel mondial; întrucât nivelul finanțării a fost ridicat; întrucât, dacă este revocată hotărârea Roe/Wade, aceasta ar putea însemna o creștere a fluxului de fonduri, cu o presiune înnoită din partea grupurilor anti-avort din întreaga lume;

| N. | întrucât, dacă Curtea Supremă o revocă hotărârea Roe/Wade, mișcările anti-avort vor fi încurajate sau stimulate să exercite presiuni asupra guvernelor și instanțelor din afara SUA pentru a revoca dreptul la avort și a pune în pericol progresele importante înregistrate în ultimele decenii, prin care peste 60 de țări (14) și-au reformat legislația și politicile privind avortul pentru a elimina restricțiile și barierele; |
| --- | --- |

N.

întrucât, dacă Curtea Supremă o revocă hotărârea Roe/Wade, mișcările anti-avort vor fi încurajate sau stimulate să exercite presiuni asupra guvernelor și instanțelor din afara SUA pentru a revoca dreptul la avort și a pune în pericol progresele importante înregistrate în ultimele decenii, prin care peste 60 de țări (14) și-au reformat legislația și politicile privind avortul pentru a elimina restricțiile și barierele;

| O. | întrucât, în pofida progreselor generale înregistrate în ceea ce privește protecția SRHR în întreaga lume, inclusiv în Europa, regresul în ceea ce privește dreptul de acces la avort legal și în condiții de siguranță reprezintă o preocupare gravă; întrucât anularea deciziei în cauza Roe/Wade ar putea încuraja mișcarea anti-avort din Uniunea Europeană; întrucât Polonia este singurul stat membru al UE care a eliminat din legislația sa un motiv de avort, deoarece Curtea Constituțională nelegitimă a hotărât la 22 octombrie 2020 să anuleze drepturile consacrate de mult timp ale femeilor poloneze, ceea ce implică o interdicție de facto a avortului; întrucât avortul este interzis în Malta; întrucât avortul medical la începutul sarcinii nu este legal în Slovacia și nu este disponibil în Ungaria; întrucât accesul la avort este, de asemenea, subminat în Italia (15); întrucât accesul la servicii de avort este refuzat în alte state membre ale UE, cum ar fi recent în Croația (16);; întrucât este imperativ ca UE și statele sale membre să apere SRHR și să sublinieze că drepturile femeilor sunt inalienabile și că acestea nu pot fi eliminate și nici reduse; întrucât este esențial ca UE și statele sale membre să continue să facă progrese în ceea ce privește garantarea accesului la servicii de avort sigure, legale și în timp util, în conformitate cu recomandările și dovezile OMS; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în pofida progreselor generale înregistrate în ceea ce privește protecția SRHR în întreaga lume, inclusiv în Europa, regresul în ceea ce privește dreptul de acces la avort legal și în condiții de siguranță reprezintă o preocupare gravă; întrucât anularea deciziei în cauza Roe/Wade ar putea încuraja mișcarea anti-avort din Uniunea Europeană; întrucât Polonia este singurul stat membru al UE care a eliminat din legislația sa un motiv de avort, deoarece Curtea Constituțională nelegitimă a hotărât la 22 octombrie 2020 să anuleze drepturile consacrate de mult timp ale femeilor poloneze, ceea ce implică o interdicție de facto a avortului; întrucât avortul este interzis în Malta; întrucât avortul medical la începutul sarcinii nu este legal în Slovacia și nu este disponibil în Ungaria; întrucât accesul la avort este, de asemenea, subminat în Italia (15); întrucât accesul la servicii de avort este refuzat în alte state membre ale UE, cum ar fi recent în Croația (16);; întrucât este imperativ ca UE și statele sale membre să apere SRHR și să sublinieze că drepturile femeilor sunt inalienabile și că acestea nu pot fi eliminate și nici reduse; întrucât este esențial ca UE și statele sale membre să continue să facă progrese în ceea ce privește garantarea accesului la servicii de avort sigure, legale și în timp util, în conformitate cu recomandările și dovezile OMS;

| P. | întrucât drepturile sexuale și reproductive (SRR), inclusiv avortul legal și în condiții de siguranță, constituie un drept fundamental; întrucât incriminarea, întârzierea și refuzarea accesului la servicii sigure și legale de avort constituie o formă de violență împotriva femeilor și fetelor; întrucât mai multe organisme din domeniul drepturilor omului au afirmat că refuzul avortului legal și în condiții de siguranță poate constitui tortură sau tratamente crude, inumane și degradante; întrucât avorturile nesigure care cauzează decese în contextul interzicerii avortului ar trebui înțelese ca „asasinate arbitrare din punctul de vedere al genului, suferite doar de femei, ca urmare a discriminării consacrate prin lege” (17); |
| --- | --- |

P.

întrucât drepturile sexuale și reproductive (SRR), inclusiv avortul legal și în condiții de siguranță, constituie un drept fundamental; întrucât incriminarea, întârzierea și refuzarea accesului la servicii sigure și legale de avort constituie o formă de violență împotriva femeilor și fetelor; întrucât mai multe organisme din domeniul drepturilor omului au afirmat că refuzul avortului legal și în condiții de siguranță poate constitui tortură sau tratamente crude, inumane și degradante; întrucât avorturile nesigure care cauzează decese în contextul interzicerii avortului ar trebui înțelese ca „asasinate arbitrare din punctul de vedere al genului, suferite doar de femei, ca urmare a discriminării consacrate prin lege” (17);

| Q. | întrucât organismele internaționale pentru drepturile omului au afirmat în mod repetat și constant că incriminarea și restricționarea avortului sunt contrare obligațiilor internaționale ale statelor în domeniul drepturilor omului, care sunt protejate în dreptul internațional și european al drepturilor omului, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât obligarea femeilor să facă avorturi clandestine, să călătorească în alte țări pentru această procedură sau să își ducă sarcina la termen împotriva voinței lor reprezintă o încălcare a drepturilor omului ale femeilor și fetelor la viață, integritate fizică și mentală, egalitate, nediscriminare și sănătate; întrucât principiul de drept internațional al non-regresului interzice statelor să ia măsuri care subminează, restricționează sau elimină drepturile existente în domeniul egalității de gen și al SRHR; |
| --- | --- |

Q.

întrucât organismele internaționale pentru drepturile omului au afirmat în mod repetat și constant că incriminarea și restricționarea avortului sunt contrare obligațiilor internaționale ale statelor în domeniul drepturilor omului, care sunt protejate în dreptul internațional și european al drepturilor omului, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât obligarea femeilor să facă avorturi clandestine, să călătorească în alte țări pentru această procedură sau să își ducă sarcina la termen împotriva voinței lor reprezintă o încălcare a drepturilor omului ale femeilor și fetelor la viață, integritate fizică și mentală, egalitate, nediscriminare și sănătate; întrucât principiul de drept internațional al non-regresului interzice statelor să ia măsuri care subminează, restricționează sau elimină drepturile existente în domeniul egalității de gen și al SRHR;

| R. | întrucât declarația experților ONU publicată în septembrie 2021 (18) subliniază că „drepturile femeilor sunt drepturi fundamentale care nu pot fi subordonate considerentelor culturale, religioase sau politice”, adăugând că „influența ingerințelor motivate ideologic și religios în chestiunile de sănătate publică a fost deosebit de dăunătoare pentru sănătatea și bunăstarea femeilor și a fetelor”; |
| --- | --- |

R.

întrucât declarația experților ONU publicată în septembrie 2021 (18) subliniază că „drepturile femeilor sunt drepturi fundamentale care nu pot fi subordonate considerentelor culturale, religioase sau politice”, adăugând că „influența ingerințelor motivate ideologic și religios în chestiunile de sănătate publică a fost deosebit de dăunătoare pentru sănătatea și bunăstarea femeilor și a fetelor”;

| S. | întrucât garantarea accesului la servicii cuprinzătoare în materie de SRHR, la educație și la servicii cuprinzătoare și adecvate vârstei în materie de sexualitate și relații, inclusiv planificare familială, metode contraceptive și avort sigur, legal și liber, precum și respectarea autonomiei și a capacității fiecărei persoane de a lua decizii libere și în cunoștință de cauză cu privire la propriul corp și la viața sa sunt condiții prealabile pentru realizarea egalității de gen, sociale și economice; întrucât accesul echitabil la serviciile de avort le permite femeilor să aibă mai multă libertate de alegere cu privire la corpul lor și le mărește capacitatea de a-și îmbunătăți bunăstarea economică; |
| --- | --- |

S.

întrucât garantarea accesului la servicii cuprinzătoare în materie de SRHR, la educație și la servicii cuprinzătoare și adecvate vârstei în materie de sexualitate și relații, inclusiv planificare familială, metode contraceptive și avort sigur, legal și liber, precum și respectarea autonomiei și a capacității fiecărei persoane de a lua decizii libere și în cunoștință de cauză cu privire la propriul corp și la viața sa sunt condiții prealabile pentru realizarea egalității de gen, sociale și economice; întrucât accesul echitabil la serviciile de avort le permite femeilor să aibă mai multă libertate de alegere cu privire la corpul lor și le mărește capacitatea de a-și îmbunătăți bunăstarea economică;

| T. | întrucât egalitatea de gen, eradicarea sărăciei și a exploatării pretutindeni și asigurarea unei vieți sănătoase și a bunăstării tuturor sunt obiective fundamentale stabilite în ODD 5, 1 și, respectiv, 3; întrucât, mai specific, asigurarea accesului universal la sănătatea sexuală și reproductivă și eliminarea tuturor formelor de violență și a practicilor dăunătoare împotriva femeilor și fetelor sunt ținte ale ODD 3 și 5; întrucât toate statele membre ale ONU, inclusiv SUA și statele membre ale UE, și-au asumat îndatoriri, angajamente și obligații de a respecta și promova aceste ODD și țintele lor, |
| --- | --- |

T.

întrucât egalitatea de gen, eradicarea sărăciei și a exploatării pretutindeni și asigurarea unei vieți sănătoase și a bunăstării tuturor sunt obiective fundamentale stabilite în ODD 5, 1 și, respectiv, 3; întrucât, mai specific, asigurarea accesului universal la sănătatea sexuală și reproductivă și eliminarea tuturor formelor de violență și a practicilor dăunătoare împotriva femeilor și fetelor sunt ținte ale ODD 3 și 5; întrucât toate statele membre ale ONU, inclusiv SUA și statele membre ale UE, și-au asumat îndatoriri, angajamente și obligații de a respecta și promova aceste ODD și țintele lor,

| 1. | condamnă cu fermitate regresul înregistrat la nivel mondial în ceea ce privește drepturile femeilor și SRHR, inclusiv în SUA și în unele state membre ale UE; reamintește că SRHR sunt drepturi fundamentale ale omului care ar trebui protejate și consolidate și nu pot fi în niciun caz slăbite sau retrase; este profund îngrijorat în special de măsura în care aceste interdicții vor contribui la trauma suferită de victimele violurilor și ale incesturilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea fermă și sprijinul față de femeile și fetele din SUA, precum și față de cele implicate atât în furnizarea, cât și în promovarea dreptului și accesului la servicii legale și sigure de avort în astfel de circumstanțe dificile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește Curții Supreme a Statelor Unite importanța susținerii cauzei de referință Roe/Wade (1973) și protecția constituțională rezultată a dreptului la avort în SUA; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă cu fermitate orice regres în ceea ce privește drepturile omului și drepturile constituționale; solicită să se ia măsuri pentru a garanta dreptul la avort legal și în condiții de siguranță în SUA și ca SUA să se abțină de la orice regres; invită autoritățile relevante din SUA de la toate nivelurile, în conformitate cu Orientările OMS privind îngrijirile legate de avort, să dezincrimineze pe deplin accesul la serviciile de avort și furnizarea acestora, să garanteze servicii de sănătate sexuală și reproductivă sigure, legale, gratuite și de înaltă calitate pe teritoriul lor, și să le facă ușor accesibile tuturor femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită guvernul statului Texas să abroge rapid proiectul de lege nr. 8 al Senatului; invită guvernele statelor Idaho și Oklahoma să abroge legile lor similare, inclusiv proiectul de lege HB 4327 (Oklahoma); invită toate cele 26 de state din SUA care au legi declanșatoare, drept scris și alte măsuri ce conțin interdicții și restricții privind avortul să le abroge și să se asigure că legislația lor este în conformitate cu drepturile femeilor protejate la nivel internațional și cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund îngrijorat de faptul că interdicțiile și alte restricții privind avortul afectează în mod disproporționat femeile aflate în sărăcie, în special femeile rasializate, inclusiv femeile negre, femeile hispanice și femeile indigene, precum și femeile din zonele rurale, persoanele LGBTIQ, femeile cu dizabilități, adolescenții, femeile migrante, inclusiv migranții în situație neregulamentară și familiile monoparentale conduse de femei; subliniază că femeile care, din cauza barierelor financiare sau logistice, nu își pot permite să se deplaseze la clinici de sănătate reproductivă în statele sau țările învecinate sunt expuse unui risc mai mare de a fi supuse unor proceduri nesigure și care pun viața în pericol și de a fi obligate să își ducă sarcina la termen împotriva voinței lor, ceea ce reprezintă o încălcare a drepturilor omului și o formă de violență de gen (19); |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută faptul că legislația federală privind sănătatea și protecția femeilor (WHPA), care vizează protejarea dreptului la servicii de avort în SUA, a fost adoptată în Camera Reprezentanților, dar regretă profund că aceasta nu a fost adoptată în Senat; invită guvernul SUA și/sau alte autorități relevante ale SUA să respecte, să aplice și să protejeze drepturile omului în cazul femeilor și fetelor, inclusiv drepturile lor la viață, viață privată, sănătate și egalitate, precum și dreptul lor la nediscriminare, lipsă de violență și tortură sau tratamente crude, inumane și degradante, prin instituirea și sprijinirea unor protecții juridice federale pentru accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă sigure, legale și de înaltă calitate, inclusiv la avort pentru toate femeile și fetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îl încurajează pe președintele Joe Biden și administrația sa să își intensifice eforturile și să continue să sprijine drepturile la avort și îl îndeamnă să asigure accesul la avort legal și în condiții de siguranță; încurajează guvernul SUA să depună eforturi suplimentare pentru a se asigura că avortul și contracepția sunt integrate în furnizarea de informații, educație și servicii SRHR adecvate vârstei și cuprinzătoare și că acestea sunt accesibile tuturor; salută faptul că finanțarea SUA a fost restabilită pentru UNFPA, agenția ONU pentru sănătate sexuală și reproductivă și invită guvernul SUA și/sau alte autorități relevante ale SUA să continue să sprijine SRHR și să facă acest lucru în cadrul ONU și al altor foruri multilaterale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă guvernul SUA și/sau alte autorități relevante din SUA să asigure protecția constituțională și statutară federală adecvată a dreptului de a pune capăt unei sarcini, și îndeamnă în continuare guvernul SUA să dezincrimineze complet avortul, ceea ce necesită nu numai încetarea penalizării femeilor și a fetelor și a altor persoane însărcinate, a furnizorilor de servicii medicale și a altor persoane care oferă asistență pentru serviciile de avort, ci și eliminarea avortului din dreptul penal al statului și abolirea tuturor celorlalte legi, politici și practici punitive; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează ferm guvernul SUA și/sau alte autorități relevante ale SUA să elimine, de asemenea, toate barierele din calea serviciilor de avort, inclusiv consimțământul sau notificarea terților, perioadele de așteptare obligatorii și autorizarea de către judecători sau comisii medicale, și să garanteze accesul în timp util la servicii de avort în întreaga țară; invită guvernul SUA să se asigure că serviciul este furnizat fără discriminare, hărțuire, constrângere, teamă sau intimidare, cu respectarea vieții private și a confidențialității femeilor și cu protecția și respectul cuvenit pentru furnizorii de asistență medicală; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită guvernul SUA și/sau alte autorități relevante din SUA să reglementeze refuzurile de a furniza servicii legale de avort de către furnizorii de servicii medicale, inclusiv pe baza clauzei de „conștiință”, într-un mod care să nu împiedice accesul femeilor la avort; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la colectarea și utilizarea abuzivă a datelor împotriva persoanelor care solicită servicii de avort; invită guvernul SUA să se asigure că legile și politicile privind protecția datelor sunt conforme cu standardele internaționale privind drepturile omului și să garanteze că prelucrarea informațiilor sensibile cu caracter personal, cum ar fi datele și informațiile legate de sănătate, respectă drepturile persoanelor și se bazează pe consimțământul liber, specific, în cunoștință de cauză și explicit al acestora pentru colectarea și prelucrarea datelor cu caracter personal; solicită serviciilor de distribuție digitală să se asigure că toate aplicațiile respectă legislația privind utilizarea și protecția datelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște rolul jucat de ONG-uri în calitate de furnizori de servicii și de susținători ai SRHR în SUA și le încurajează să își continue activitatea; afirmă că aceste ONG-uri au nevoie de un nivel adecvat de finanțare pentru a funcționa; subliniază că serviciile furnizate de aceste ONG-uri răspund nevoilor și drepturilor omului ale femeilor și fetelor; subliniază că activitatea lor nu poate înlocui responsabilitatea statului de a garanta accesul la servicii publice, legale și sigure de avort; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită guvernul SUA să ia măsurile necesare pentru a asigura sprijinul social, în special în cazul gospodăriilor monoparentale și al sarcinilor în timpul adolescenței, inclusiv prin îngrijirea universală a copiilor și asistența medicală; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită guvernul SUA să semneze și să ratifice toate celelalte (20) convenții și protocoale ale ONU și regionale privind drepturile omului, inclusiv Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (1979); |
| --- | --- |

15.

| 16. | este profund îngrijorat de posibilele consecințe asupra drepturilor femeilor în întreaga lume în cazul în care Curtea Supremă a SUA ar anula hotărârea Roe/Wade; este profund îngrijorat de posibilitatea unui efect disuasiv asupra prioritizării și finanțării serviciilor SRHR, care deja nu constituie o prioritate și sunt subfinanțate atât în SUA, cât și la nivel mondial; subliniază cu îngrijorare că, în țările care depind în mare măsură de ajutorul acordat de SUA pentru programele de sănătate publică, această anulare ar putea avea un impact asupra angajamentului acestor guverne față de furnizarea de servicii de avort și asigurarea altor drepturi reproductive; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută recentele evoluții pozitive ale drepturilor în materie de avort în Argentina, Mexic, Ecuador, Columbia și Chile, care marchează progrese importante în America de Sud în ceea ce privește drepturile femeilor, precum și în alte țări din întreaga lume, cum ar fi Angola, India, Kenya, Noua Zeelandă, Irlanda de Nord, Coreea de Sud și Thailanda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este important să se asigure participarea femeilor și a fetelor la elaborarea legilor și a politicilor care le afectează și sunt legate de drepturile omului în cazul acestora, inclusiv SRHR, în special în ceea ce privește avortul, și că li se acordă justiție și dispun de căi judiciare de atac atunci când le sunt încălcate drepturile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază lipsa accesului la contracepție și nevoile nesatisfăcute existente (21); subliniază că femeile poartă o responsabilitate disproporționată în ceea ce privește contracepția, care ar trebui să fie împărțită cu bărbații; subliniază, în acest sens, necesitatea dezvoltării și promovării contraceptivelor pentru bărbați în vederea reducerii numărului de sarcini nedorite; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate combaterii violenței sexuale și educației cuprinzătoare, adaptate vârstei și bazate pe dovezi privind sexualitatea și relațiile pentru toți, unei game de metode și materiale contraceptive de înaltă calitate, accesibile, sigure și, după caz, gratuite, precum și consilierii în materie de planificare familială, precum și serviciilor de sănătate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită UE și statelor membre să ofere tot sprijinul posibil, inclusiv sprijin financiar, organizațiilor societății civile cu sediul în SUA care protejează, promovează și furnizează SRHR în țară, ca expresie a angajamentului lor universal față de aceste drepturi; invită, de asemenea, statele membre să ofere un refugiu sigur tuturor profesioniștilor din domeniul medical care ar putea fi expuși riscului de persecuție legală sau de alte forme de hărțuire ca urmare a activității lor legitime de acordare a îngrijirilor legate de avort; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Serviciul European de Acțiune Externă, Comisia și toate statele membre ale UE să utilizeze toate instrumentele de care dispun pentru a-și consolida acțiunile de contracarare a regresului în ceea ce privește drepturile femeilor și SRHR, inclusiv prin compensarea oricărei posibile reduceri a finanțării SRHR de către SUA la nivel mondial și prin susținerea fermă și prioritizarea accesului universal la avort legal și în condiții de siguranță și la alte SRHR în relațiile lor externe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită UE și statele sale membre să îndemne guvernul SUA să instituie măsuri de protecție juridică federală pentru dreptul la avort și să ridice aceste probleme legate de drepturile omului în relațiile lor cu SUA la toate nivelurile și în toate forurile internaționale relevante, subliniind că ele constituie o formă de violență împotriva femeilor și fetelor; invită, de asemenea, delegația UE în SUA să acorde prioritate SRHR în colaborarea sa cu autoritățile americane relevante și în punerea în aplicare la nivel local a GAP III; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită UE și statele sale membre să sprijine cu fermitate SRHR pentru toți, inclusiv prin promovarea unei protecții juridice consolidate în interiorul frontierelor UE și prin eliminarea barierelor din calea exercitării acestor drepturi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită UE și statele sale membre să includă dreptul la avort în Cartă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Serviciul European de Acțiune Externă, delegațiile UE și ambasadele statelor membre din întreaga lume să contacteze și să protejeze în mod proactiv apărătorii drepturilor omului care lucrează în domeniul SRHR, în special în țările în care sunt impuse restricții în ceea ce privește dreptul și accesul la avort; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, precum și comisarul responsabil cu egalitatea de gen să aibă în vedere, în cazul unei anulări a hotărârii Roe/Wade, să condamne și să denunțe această încălcare a SRHR ale femeilor și a dreptului lor la asistență medicală, precum și incertitudinea juridică pe care aceasta o va cauza în schimburile lor cu funcționarii SUA; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că, în conformitate cu Platforma de acțiune de la Beijing și cu Programul de acțiune al CIPD, trebuie protejat dreptul tuturor persoanelor la integritatea și autonomia corporală și trebuie garantat accesul la servicii esențiale care fac posibilă exercitarea acestui drept; subliniază că accesul la asistență medicală este un drept fundamental al omului și că statul are obligația de a oferi asistență medicală garantată tuturor; solicită o abordare cuprinzătoare globală în pachetul esențial privind sănătatea sexuală și reproductivă, inclusiv măsuri de prevenire și evitare a avorturilor nesigure și clandestine, precum și furnizarea de servicii de îngrijire post-avort, care să fie integrate în strategiile, politicile și programele legate de asigurarea universală de sănătate; regretă că asistența medicală nu este accesibilă tuturor cetățenilor din SUA; reamintește că sărăcia este strâns legată de continuarea forțată și constrânsă a sarcinii și de lipsa unor servicii de efectuare a unui avort legal și în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reafirmă că avortul trebuie să fie întotdeauna o decizie voluntară, bazată pe cererea unei persoane, și luată în mod liber, în conformitate cu standardele medicale și cu disponibilitatea, accesibilitatea, prețul abordabil și siguranța, pe baza orientărilor OMS; invită statele membre să asigure accesul universal la avort legal și în condiții de siguranță și respectarea dreptului la libertate, la viață privată și la cea mai bună asistență medicală posibilă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă statele membre să dezincrimineze avortul și să elimine și să combată obstacolele din calea avortului sigur și legal și a accesului la servicii de sănătate sexuală și reproductivă; invită statele membre să garanteze accesul la servicii sigure, legale și gratuite de avort, la servicii și bunuri legate de asistența medicală prenatală și maternă, planificare familială voluntară, contracepție, servicii adaptate tinerilor, precum și servicii legate de prevenirea, tratamentul, îngrijirea și sprijinul HIV, fără discriminare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | condamnă faptul că femeile nu pot avea acces la servicii de avort din cauza practicii obișnuite din unele state membre ca medicii și, în unele cazuri, instituțiile medicale în ansamblu, să refuze furnizarea de servicii de sănătate pe baza clauzei de „conștiință”, care conduce la refuzul acordării de îngrijiri pentru avort pe motive de religie sau de conștiință și care pune în pericol viața și drepturile femeilor; ia act de faptul că această clauză este utilizată adesea și în situațiile în care orice întârziere ar putea pune în pericol viața sau sănătatea pacientei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă Comisia să își utilizeze pe deplin competența în politica de sănătate și să sprijine statele membre în garantarea accesului universal la SRHR în cadrul programului „UE pentru sănătate” pentru perioada 2021-2027; în promovarea informării și a educației în domeniul sănătății; în consolidarea sistemelor naționale de sănătate și a convergenței ascendente a standardelor de asistență medicală pentru a reduce inegalitățile în materie de sănătate în interiorul statelor membre și între acestea și în facilitarea schimbului de bune practici între statele membre în ceea ce privește SRHR; invită statele membre să facă progrese în direcția asigurării universale de sănătate, pentru care SRHR sunt esențiale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, președintelui Statelor Unite ale Americii și administrației acestuia, Congresului SUA și Curții Supreme a SUA. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.politico.com/news/2022/05/02/supreme-court-abortion-draft-opinion-00029473

(2)  JO C 132, 24.3.2022, p. 189.

(3)  JO C 81, 18.2.2022, p. 43.

(4)  JO C 205, 20.5.2022, p. 44.

(5)  JO C 449, 23.12.2020, p. 102.

(6)  JO C 465, 17.11.2021, p. 160.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0206.

(8)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(9)  Raportul UNFPA privind situația populației mondiale, Văzând nevăzutul: trebuie luate măsuri în criza neglijată a sarcinii neintenționate”, martie 2022,

(10)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(11)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

(12)  Comitetul ONU pentru drepturile copilului, Comentariul general nr. 20 din 6 decembrie 2016 privind punerea în aplicare a drepturilor copilului în timpul adolescenței, articolul 60.

(13)  https://www.vice.com/en/article/m7vzjb/location-data-abortion-clinics-safegraph-planned-parenthood

(14)  https://reproductiverights.org/maps/worlds-abortion-laws/

(15)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

(16)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

(17)  https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ohchr.org%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2FHRBodies%2FHRC%2FRegularSessions%2FSession35%2FDocuments%2FA_HRC_35_23_AUV.docx&wdOrigin=BROWSELINK

(18)  https://www.ohchr.org/en/statements/2021/09/united-states-un-experts-denounce-further-attacks-against-right-safe-abortion

(19)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(20)  Inclusiv, printre altele, Protocolul opțional la Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (1999), Convenția americană privind drepturile omului (1969), Protocolul adițional la Convenția americană a drepturilor omului în domeniul drepturilor economice, sociale și culturale (1988), Protocolul la Convenția americană privind drepturile omului referitor la abolirea pedepsei cu moartea (1990), primul și al doilea Protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (1966 și, respectiv, 1989), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (1966), Protocolul opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (2008), Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (2002), Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (1989), Protocolul opțional la Convenția cu privire la drepturile copilului, referitor la o procedură de comunicare (2011), Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migrați și ale membrilor familiilor acestora (1990), Convenția privind statutul refugiaților (1951), Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate (2006), Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (2006) și Protocolul opțional la Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (2006).

(21)  Raportul UNFPA privind situația populației mondiale, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy, 30 martie 2022.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/130 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/130

---

P9_TA(2022)0244

Convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor (2022/2705(RSP))

(2022/C 493/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei (numită în continuare „Conferința”) din 9 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei (numită în continuare „Conferința”) din 9 mai 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (2) și rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (2) și rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (3),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actuala versiune a tratatelor a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009 și întrucât Uniunea Europeană s-a confruntat de atunci cu mai multe crize și provocări fără precedent; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala versiune a tratatelor a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009 și întrucât Uniunea Europeană s-a confruntat de atunci cu mai multe crize și provocări fără precedent;

| B. | întrucât la 9 mai 2022 Conferința și-a încheiat lucrările și și-a prezentat concluziile, care conțin 49 de propuneri și 326 de măsuri; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 9 mai 2022 Conferința și-a încheiat lucrările și și-a prezentat concluziile, care conțin 49 de propuneri și 326 de măsuri;

| C. | întrucât, pe lângă propunerile legislative, este necesară declanșarea unui proces de reforme instituționale pentru a pune în aplicare recomandările și a satisface așteptările formulate în cadrul procesului de participare a cetățenilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pe lângă propunerile legislative, este necesară declanșarea unui proces de reforme instituționale pentru a pune în aplicare recomandările și a satisface așteptările formulate în cadrul procesului de participare a cetățenilor;

| D. | întrucât sunt necesare noi politici și, în unele cazuri, modificări ale tratatului nu ca acte în sine, ci în interesul tuturor cetățenilor UE, urmărind să dea o nouă formă UE într-un mod care să-i mărească acesteia capacitatea de acțiune și legitimitatea și responsabilitatea democratică, |
| --- | --- |

D.

întrucât sunt necesare noi politici și, în unele cazuri, modificări ale tratatului nu ca acte în sine, ci în interesul tuturor cetățenilor UE, urmărind să dea o nouă formă UE într-un mod care să-i mărească acesteia capacitatea de acțiune și legitimitatea și responsabilitatea democratică,

| 1. | salută concluziile Conferinței din 9 mai 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, în conformitate cu textul fondator al Conferinței, Parlamentul European, Consiliul și Comisia s-au angajat să dea curs efectiv concluziilor Conferinței, fiecare în limitele competențelor care le revin și în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că mai multe propuneri ale Conferinței fac necesare modificări ale tratatelor și că Comisia pentru afaceri constituționale a Parlamentului pregătește propuneri de modificare a tratatului în consecință; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază, mai ales după ultimele crize, că tratatele trebuie modificate urgent pentru a garanta că Uniunea are competența de a lua măsuri mai eficace când se va mai confrunta cu crize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prezintă Consiliului, în conformitate cu procedura ordinară de revizuire prevăzută la articolul 48 din TUE, din aceste motive, următoarele propuneri de modificare a tratatelor, printre altele:






  — | să consolideze capacitatea Uniunii de a acționa prin reformarea procedurilor de vot, inclusiv prin autorizarea deciziilor în cadrul Consiliului prin vot cu majoritate calificată în loc de unanimitate în domenii relevante, cum ar fi adoptarea de sancțiuni și așa-numitele clauze-pasarelă, precum și în situații de urgență; |
| --- | --- | --- |

5.

—

să consolideze capacitatea Uniunii de a acționa prin reformarea procedurilor de vot, inclusiv prin autorizarea deciziilor în cadrul Consiliului prin vot cu majoritate calificată în loc de unanimitate în domenii relevante, cum ar fi adoptarea de sancțiuni și așa-numitele clauze-pasarelă, precum și în situații de urgență;

| — | să adapteze competențele conferite Uniunii prin tratate, în special în domeniul sănătății și al amenințărilor la adresa sănătății cu caracter transfrontalier, în domeniul finalizării uniunii energetice bazate pe eficiență energetică și energie din surse regenerabile concepute în concordanță cu acordurile internaționale de atenuare a schimbărilor climatice, în domeniul apărării și în cel al politicilor sociale și economice; să asigure punerea în aplicare deplină a Pilonului european al drepturilor sociale și să includă progresul social în articolul 9 al TFUE, care este legat de includerea protocolului privind progresul social în tratate; să sprijine consolidarea competitivității și a rezilienței economiei UE, acordând o atenție deosebită întreprinderilor mici și mijlocii și verificării competitivității, și să promoveze investiții orientate spre viitor axate pe tranziția justă, tranziția verde și tranziția digitală; |
| --- | --- |

—

să adapteze competențele conferite Uniunii prin tratate, în special în domeniul sănătății și al amenințărilor la adresa sănătății cu caracter transfrontalier, în domeniul finalizării uniunii energetice bazate pe eficiență energetică și energie din surse regenerabile concepute în concordanță cu acordurile internaționale de atenuare a schimbărilor climatice, în domeniul apărării și în cel al politicilor sociale și economice; să asigure punerea în aplicare deplină a Pilonului european al drepturilor sociale și să includă progresul social în articolul 9 al TFUE, care este legat de includerea protocolului privind progresul social în tratate; să sprijine consolidarea competitivității și a rezilienței economiei UE, acordând o atenție deosebită întreprinderilor mici și mijlocii și verificării competitivității, și să promoveze investiții orientate spre viitor axate pe tranziția justă, tranziția verde și tranziția digitală;

| — | să acorde Parlamentului drepturi depline de codecizie cu privire la bugetul UE și dreptul de a iniția, modifica sau abroga legislație; |
| --- | --- |

—

să acorde Parlamentului drepturi depline de codecizie cu privire la bugetul UE și dreptul de a iniția, modifica sau abroga legislație;

| — | să consolideze procedura de protecție a valorilor pe care se întemeiază UE și să clarifice modul de determinare a încălcărilor valorilor fundamentale și consecințele acestora (articolul 7 din TUE și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene); |
| --- | --- |

—

să consolideze procedura de protecție a valorilor pe care se întemeiază UE și să clarifice modul de determinare a încălcărilor valorilor fundamentale și consecințele acestora (articolul 7 din TUE și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene);

| 6. | propune, mai precis, ca următoarele articole din tratat să fie modificate după cum urmează:






  — | Articolul 29 din TUE

  „Consiliul adoptă decizii care definesc poziția Uniunii într-o anumită chestiune de natură geografică sau tematică.
  Dacă o decizie prevede întreruperea sau reducerea parțială sau totală a relațiilor economice și financiare cu una sau mai multe țări terțe, Consiliul hotărăște cu majoritate calificată.
  Statele membre asigură conformitatea politicilor lor naționale cu pozițiile Uniunii.” |
| --- | --- | --- |

6.

—

Articolul 29 din TUE

„Consiliul adoptă decizii care definesc poziția Uniunii într-o anumită chestiune de natură geografică sau tematică.
  Dacă o decizie prevede întreruperea sau reducerea parțială sau totală a relațiilor economice și financiare cu una sau mai multe țări terțe, Consiliul hotărăște cu majoritate calificată.
  Statele membre asigură conformitatea politicilor lor naționale cu pozițiile Uniunii.”

| — | Articolul 48 alineatul (7) al patrulea paragraf din TUE

  Pentru adoptarea
  acestor decizii
  , Consiliul European hotărăște cu
  majoritate calificată, așa cum este definită la articolul 238 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , după aprobarea Parlamentului European, care se pronunță cu majoritatea membrilor care îl compun.” |
| --- | --- |

—

Articolul 48 alineatul (7) al patrulea paragraf din TUE

Pentru adoptarea
  acestor decizii
  , Consiliul European hotărăște cu
  majoritate calificată, așa cum este definită la articolul 238 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , după aprobarea Parlamentului European, care se pronunță cu majoritatea membrilor care îl compun.”

| 7. | invită Consiliul să prezinte aceste propuneri spre examinare direct Consiliului European în vederea convocării unei convenții alcătuite din reprezentanți ai parlamentelor naționale, ai șefilor de stat sau de guvern ai statelor membre, ai Parlamentului și ai Comisiei; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul să prezinte aceste propuneri spre examinare direct Consiliului European în vederea convocării unei convenții alcătuite din reprezentanți ai parlamentelor naționale, ai șefilor de stat sau de guvern ai statelor membre, ai Parlamentului și ai Comisiei;

| 8. | consideră că reprezentanții partenerilor sociali ai UE, ai Comitetului Economic și Social European, ai Comitetului European al Regiunilor, ai societății civile din UE și ai țărilor candidate ar trebui invitați la Convenție în calitate de observatori; |
| --- | --- |

8.

consideră că reprezentanții partenerilor sociali ai UE, ai Comitetului Economic și Social European, ai Comitetului European al Regiunilor, ai societății civile din UE și ai țărilor candidate ar trebui invitați la Convenție în calitate de observatori;

| 9. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0141.

1

(2)  JO C 252, 18.7.2018, p. 201.

2

(3)  JO C 449, 23.12.2020, p. 90.

3

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/132

---

P9_TA(2022)0245

Un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate în urma muncii forțate

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (2022/2611(RSP))

(2022/C 493/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere discursul Președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, din 15 septembrie 2021 privind starea Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul Președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, din 15 septembrie 2021 privind starea Uniunii,

| — | având în vedere propunerea prezentată de Comisie la 23 februarie 2022 pentru o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea prezentată de Comisie la 23 februarie 2022 pentru o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066),

| — | având în vedere orientările Comisiei și ale Serviciului European de Acțiune Externă din 12 iulie 2021 privind obligația de diligență pentru întreprinderile din UE pentru a aborda riscul muncii forțate în operațiunile și lanțurile lor de aprovizionare, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei și ale Serviciului European de Acțiune Externă din 12 iulie 2021 privind obligația de diligență pentru întreprinderile din UE pentru a aborda riscul muncii forțate în operațiunile și lanțurile lor de aprovizionare,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din Regiunea Autonomă Uigură Xinjiang (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la munca forțată și situația uigurilor din Regiunea Autonomă Uigură Xinjiang (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la munca forțată în fabrica Linglong și protestele ecologiste din Serbia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la munca forțată în fabrica Linglong și protestele ecologiste din Serbia (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (3),

| — | având în vedere Convenția privind munca forțată a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) din 1930 și protocolul său din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind munca forțată a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) din 1930 și protocolul său din 2014,

| — | având în vedere Convenția OIM din 1999 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM din 1999 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului,

| — | având în vedere Ghidul OCDE pentru întreprinderile multinaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul OCDE pentru întreprinderile multinaționale,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (O-000018/2022 – B9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (O-000018/2022 – B9-0015/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional,

| A. | întrucât Convenția privind munca forțată (nr. 29) a OIM din 1930 definește munca forțată drept „orice muncă sau serviciu pretins unui individ sub amenințarea unei pedepse oarecare și pentru care numitul individ nu s-a oferit de bunăvoie”; întrucât OIM utilizează 11 indicatori pentru a identifica existența muncii forțate; întrucât acești indicatori sunt: abuzul de vulnerabilitate, înșelăciunea, restricționarea circulației, izolarea, violența fizică și sexuală, intimidarea și amenințările, reținerea documentelor de identitate, reținerea salariilor, servitutea pentru datorii, condițiile abuzive de muncă și de viață și orele suplimentare excesive; întrucât, uneori, este necesară prezența mai multor indicatori enumerați pentru a determina prezența muncii forțate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția privind munca forțată (nr. 29) a OIM din 1930 definește munca forțată drept „orice muncă sau serviciu pretins unui individ sub amenințarea unei pedepse oarecare și pentru care numitul individ nu s-a oferit de bunăvoie”; întrucât OIM utilizează 11 indicatori pentru a identifica existența muncii forțate; întrucât acești indicatori sunt: abuzul de vulnerabilitate, înșelăciunea, restricționarea circulației, izolarea, violența fizică și sexuală, intimidarea și amenințările, reținerea documentelor de identitate, reținerea salariilor, servitutea pentru datorii, condițiile abuzive de muncă și de viață și orele suplimentare excesive; întrucât, uneori, este necesară prezența mai multor indicatori enumerați pentru a determina prezența muncii forțate;

| B. | întrucât, potrivit estimărilor OIM, 25 de milioane de persoane din întreaga lume se află în prezent într-o situație de muncă forțată și, dintre acestea, 20,8 milioane se află în situație de muncă forțată impusă privat și 4,1 milioane în situație de muncă forțată impusă de stat; întrucât femeile și fetele reprezintă 61 % din persoanele care practică munca forțată; întrucât lucrătorii migranți sunt deosebit de vulnerabili la munca forțată; întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat această situație; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit estimărilor OIM, 25 de milioane de persoane din întreaga lume se află în prezent într-o situație de muncă forțată și, dintre acestea, 20,8 milioane se află în situație de muncă forțată impusă privat și 4,1 milioane în situație de muncă forțată impusă de stat; întrucât femeile și fetele reprezintă 61 % din persoanele care practică munca forțată; întrucât lucrătorii migranți sunt deosebit de vulnerabili la munca forțată; întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat această situație;

| C. | întrucât cele mai recente estimări globale ale OIM indică faptul că, la începutul anului 2020, 160 de milioane de copii erau victime ale muncii copiilor la nivel mondial, reprezentând aproape 1 din 10 din totalul copiilor din întreaga lume; întrucât 79 de milioane de copii – aproape jumătate din totalul copiilor care muncesc – sunt victime ale celor mai grave forme de muncă a copiilor, fiind implicați în activități periculoase care le pun în pericol în mod direct sănătatea, siguranța și dezvoltarea morală; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai recente estimări globale ale OIM indică faptul că, la începutul anului 2020, 160 de milioane de copii erau victime ale muncii copiilor la nivel mondial, reprezentând aproape 1 din 10 din totalul copiilor din întreaga lume; întrucât 79 de milioane de copii – aproape jumătate din totalul copiilor care muncesc – sunt victime ale celor mai grave forme de muncă a copiilor, fiind implicați în activități periculoase care le pun în pericol în mod direct sănătatea, siguranța și dezvoltarea morală;

| D. | întrucât cercetările au arătat că munca forțată împiedică dezvoltarea durabilă și are un impact negativ asupra sărăciei intergeneraționale, inegalității și guvernanței și alimentează corupția și fluxurile financiare ilicite; |
| --- | --- |

D.

întrucât cercetările au arătat că munca forțată împiedică dezvoltarea durabilă și are un impact negativ asupra sărăciei intergeneraționale, inegalității și guvernanței și alimentează corupția și fluxurile financiare ilicite;

| E. | întrucât economia UE este conectată la milioane de lucrători din întreaga lume prin intermediul lanțurilor de aprovizionare globale; întrucât consumatorii din UE doresc să fie siguri că bunurile pe care le cumpără sunt produse într-un mod sustenabil și echitabil, care să asigure locuri de muncă decente pentru cei care le produc; |
| --- | --- |

E.

întrucât economia UE este conectată la milioane de lucrători din întreaga lume prin intermediul lanțurilor de aprovizionare globale; întrucât consumatorii din UE doresc să fie siguri că bunurile pe care le cumpără sunt produse într-un mod sustenabil și echitabil, care să asigure locuri de muncă decente pentru cei care le produc;

| F. | întrucât munca forțată este un factor extern fără preț, care frânează inovarea și productivitatea și oferă un avantaj concurențial inechitabil întreprinderilor și guvernelor care o sprijină; |
| --- | --- |

F.

întrucât munca forțată este un factor extern fără preț, care frânează inovarea și productivitatea și oferă un avantaj concurențial inechitabil întreprinderilor și guvernelor care o sprijină;

| G. | întrucât președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a afirmat în discursul său din 2021 privind starea Uniunii că Comisia va propune interzicerea pe piața UE a produselor care au fost obținute prin muncă forțată; |
| --- | --- |

G.

întrucât președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a afirmat în discursul său din 2021 privind starea Uniunii că Comisia va propune interzicerea pe piața UE a produselor care au fost obținute prin muncă forțată;

| H. | întrucât, în propunerea sa de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor, Comisia stabilește obligații de diligență pentru întreprinderile mari peste un anumit prag și pentru alte întreprinderi specifice din sectoare deosebit de sensibile, pentru a identifica, preveni, atenua și ține seama de efectele negative reale și potențiale asupra drepturilor omului, inclusiv asupra drepturilor lucrătorilor, precum și asupra mediului de-a lungul lanțurilor de aprovizionare globale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în propunerea sa de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor, Comisia stabilește obligații de diligență pentru întreprinderile mari peste un anumit prag și pentru alte întreprinderi specifice din sectoare deosebit de sensibile, pentru a identifica, preveni, atenua și ține seama de efectele negative reale și potențiale asupra drepturilor omului, inclusiv asupra drepturilor lucrătorilor, precum și asupra mediului de-a lungul lanțurilor de aprovizionare globale;

| I. | întrucât Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066) prezintă planurile Comisiei de a elabora o nouă inițiativă legislativă, care va interzice introducerea pe piața UE a produselor obținute prin muncă forțată, inclusiv prin munca forțată a copiilor; întrucât această inițiativă va viza atât produsele naționale, cât și pe cele importate și va îmbina o interdicție cu un cadru solid, bazat pe riscuri, de asigurare a respectării normelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066) prezintă planurile Comisiei de a elabora o nouă inițiativă legislativă, care va interzice introducerea pe piața UE a produselor obținute prin muncă forțată, inclusiv prin munca forțată a copiilor; întrucât această inițiativă va viza atât produsele naționale, cât și pe cele importate și va îmbina o interdicție cu un cadru solid, bazat pe riscuri, de asigurare a respectării normelor;

| J. | întrucât munca forțată este un fenomen complex, iar interzicerea produselor provenite din munca forțată nu va fi suficientă pentru a eradica munca forțată și pentru a soluționa problema de la originea acesteia; întrucât, pentru a soluționa această problemă globală, UE ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe dialogul cu țările din afara UE, pe asistența tehnică, pe consolidarea capacităților și pe sensibilizarea publicului; întrucât UE ar trebui, de asemenea, să lucreze activ la nivel multilateral pentru a găsi soluții colective în vederea eradicării muncii forțate; |
| --- | --- |

J.

întrucât munca forțată este un fenomen complex, iar interzicerea produselor provenite din munca forțată nu va fi suficientă pentru a eradica munca forțată și pentru a soluționa problema de la originea acesteia; întrucât, pentru a soluționa această problemă globală, UE ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe dialogul cu țările din afara UE, pe asistența tehnică, pe consolidarea capacităților și pe sensibilizarea publicului; întrucât UE ar trebui, de asemenea, să lucreze activ la nivel multilateral pentru a găsi soluții colective în vederea eradicării muncii forțate;

| K. | întrucât o serie de întreprinderi din UE urmează mai multe seturi voluntare și suprapuse de orientări privind conduita responsabilă în afaceri, dar adoptarea acestora necesită în continuare îmbunătățiri; întrucât, pentru a aborda acest aspect, UE dispune deja de norme obligatorii privind obligația de diligență în sectoare specifice, cum ar fi lemnul și aprovizionarea cu așa-numitele minereuri din zone de conflict; |
| --- | --- |

K.

întrucât o serie de întreprinderi din UE urmează mai multe seturi voluntare și suprapuse de orientări privind conduita responsabilă în afaceri, dar adoptarea acestora necesită în continuare îmbunătățiri; întrucât, pentru a aborda acest aspect, UE dispune deja de norme obligatorii privind obligația de diligență în sectoare specifice, cum ar fi lemnul și aprovizionarea cu așa-numitele minereuri din zone de conflict;

| L. | întrucât eficacitatea excluderii produselor muncii forțate va depinde de mai mulți factori, cum ar fi procentul cererii sectoriale globale care participă la boicot; costurile și viabilitatea întreprinderilor exportatoare de a reorienta schimburile comerciale, de a realoca schimburile comerciale sau de a transforma produsele; puterea de piață a furnizorilor; și modul în care guvernul gazdă răspunde presiunii externe; |
| --- | --- |

L.

întrucât eficacitatea excluderii produselor muncii forțate va depinde de mai mulți factori, cum ar fi procentul cererii sectoriale globale care participă la boicot; costurile și viabilitatea întreprinderilor exportatoare de a reorienta schimburile comerciale, de a realoca schimburile comerciale sau de a transforma produsele; puterea de piață a furnizorilor; și modul în care guvernul gazdă răspunde presiunii externe;

| M. | întrucât trebuie combinate mai multe instrumente pentru a rezolva diferite probleme legate de munca forțată; |
| --- | --- |

M.

întrucât trebuie combinate mai multe instrumente pentru a rezolva diferite probleme legate de munca forțată;

| N. | întrucât, pentru a fi compatibilă cu normele OMC, orice excludere a produselor trebuie să fie structurată astfel încât să se evite încălcarea angajamentelor de liber schimb de a nu discrimina mărfurile în funcție de originea geografică; întrucât articolul XX din Acordul General pentru Tarife și Comerț prevede temeiurile juridice pentru a justifica deciziile de excludere a produselor; întrucât orice astfel de excludere trebuie să se bazeze pe dovezi și trebuie să aibă loc după consultarea cu părțile afectate; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pentru a fi compatibilă cu normele OMC, orice excludere a produselor trebuie să fie structurată astfel încât să se evite încălcarea angajamentelor de liber schimb de a nu discrimina mărfurile în funcție de originea geografică; întrucât articolul XX din Acordul General pentru Tarife și Comerț prevede temeiurile juridice pentru a justifica deciziile de excludere a produselor; întrucât orice astfel de excludere trebuie să se bazeze pe dovezi și trebuie să aibă loc după consultarea cu părțile afectate;

| O. | întrucât introducerea unei interdicții asupra produselor obținute prin muncă forțată este o prioritate politică atât pentru Parlament, cât și pentru UE în ansamblu, |
| --- | --- |

O.

întrucât introducerea unei interdicții asupra produselor obținute prin muncă forțată este o prioritate politică atât pentru Parlament, cât și pentru UE în ansamblu,

| 1. | solicită un nou instrument comercial compatibil cu normele OMC, care să completeze normele privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor, interzicând importul și exportul de produse fabricate sau transportate prin muncă forțată și care ar trebui să fie completat cu măsuri pentru comerțul intra-UE; subliniază că orice viitor cadru al UE trebuie să fie proporțional, nediscriminatoriu și eficace, respectând angajamentul față de un sistem comercial deschis și bazat pe norme; subliniază că noua propunere s-ar putea baza pe cele mai bune practici ale țărilor cu o legislație similară în vigoare, cum ar fi SUA și Canada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că atunci când se stabilește dacă a existat muncă forțată ar trebui să se țină cont de indicatorii OIM privind munca forțată, inclusiv de indicatorul său „Greu de văzut, mai greu de numărat – Orientări pentru inspecții pentru a estima munca forțată a adulților și a copiilor” („Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children”); |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că noul instrument ar trebui să permită interzicerea produselor obținute în urma muncii forțate dintr-un anumit loc de producție, de la un anumit importator sau de la o anumită întreprindere, a celor dintr-o anumită regiune în cazul muncii forțate sponsorizate de stat și a celor de pe o anumită navă de transport sau de pe o anumită flotă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că, în cadrul noului instrument al UE, autoritățile publice, din proprie inițiativă sau acționând pe baza informațiilor primite, ar trebui să rețină mărfurile la frontiera UE atunci când consideră că există suficiente dovezi că aceste bunuri au fost fabricate sau transportate cu muncă forțată; ia act de faptul că importatorul ale cărui bunuri au fost reținute ar trebui să aibă posibilitatea de a respinge această acuzație, dovedind că bunurile nu au fost fabricate sau transportate cu muncă forțată, ceea ce ar putea duce la acordarea liberului de vamă; subliniază că dovezile care demonstrează absența muncii forțate trebuie să se bazeze pe standardele OIM; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că produsele ar trebui confiscate în urma constatărilor autorităților publice pe baza unor dovezi suficiente că munca forțată a fost utilizată pentru a produce sau transporta bunurile sau dacă bunurile provin dintr-o anumită regiune în care predomină munca forțată impusă de stat; subliniază că încărcătura confiscată ar fi eliberată dacă întreprinderea poate dovedi că nu a fost utilizată munca forțată sau că au avut loc acțiuni de remediere și că nu mai există indicatori ai muncii forțate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că o serie de întreprinderi din UE depun deja eforturi pentru a se asigura că în lanțurile lor de aprovizionare nu au loc practici care încalcă drepturile omului și drepturile lucrătorilor; invită Comisia să ofere întreprinderilor, în special IMM-urilor, sprijin tehnic și alte tipuri de sprijin adecvat pentru a se conforma noilor norme, pentru a evita sarcinile inutile pentru IMM-uri; invită, de asemenea, Comisia să evalueze punerea în aplicare a instrumentului și impactul acestuia asupra întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că Comisia, în special responsabilul cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială, precum și autoritățile naționale, trebuie să aibă competența de a lansa anchete; ia act de faptul că autoritățile publice ar trebui să poată acționa pe baza informațiilor furnizate de părțile interesate, ONG-uri sau lucrătorii afectați și prin intermediul unei proceduri oficiale și sigure de depunere a plângerilor, cum ar fi prin intermediul punctului unic de intrare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să se asigure că noul instrument al UE impune întreprinderilor responsabile să ofere reparații lucrătorilor afectați înainte de ridicarea restricțiilor la import; solicită monitorizarea măsurilor corective și de remediere care trebuie întreprinse în cooperare cu părțile interesate relevante, inclusiv cu organizațiile societății civile și cu sindicatele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că sistemul de coordonare ar trebui creat la nivelul UE pentru a sprijini autoritățile vamale ale statelor membre și pentru a asigura transparența tuturor procedurilor lansate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că autoritățile publice pot solicita întreprinderilor să divulge informații relevante privind filialele, furnizorii, subfurnizorii, contractanții și partenerii de afaceri din lanțul de aprovizionare, ținând seama în mod corespunzător de confidențialitatea comercială; în acest scop, invită Comisia să elaboreze orientări pentru a ajuta întreprinderile să instituie un proces de cartografiere a lanțului de aprovizionare pentru a identifica ce constituie informații relevante; subliniază că o bază de date publică care să conțină informații privind furnizorii individuali, riscul pe care îl prezintă aceștia sau, dimpotrivă, dovezi privind munca decentă ar putea reduce sarcina administrativă asupra întreprinderilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită crearea și menținerea unei liste publice a entităților, regiunilor și produselor sancționate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța cooperării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a pune capăt muncii forțate la nivel mondial și pentru a se asigura că bunurile obținute prin muncă forțată nu sunt comercializate; constată că sunt necesare eforturi comune pentru a se asigura că interdicția nu este eludată și că bunurile suspectate că au fost produse prin muncă forțată nu pot fi redirecționate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că, pentru a produce schimbări la nivel mondial, UE ar trebui să colaboreze îndeaproape cu partenerii săi prin acțiuni și anchete comune; solicită ca delegațiile UE să aibă un rol activ în colaborarea cu țările din afara UE și cu părțile interesate în chestiuni legate de noua legislație; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de faptul că noul instrument comercial de interzicere a produselor fabricate prin muncă forțată ar trebui să fie coerent și complementar cu alte inițiative privind diligența necesară și cu dispozițiile în vigoare privind drepturile omului și sustenabilitatea; ia act de faptul că acest lucru ar trebui luat în considerare în revizuirea planului de acțiune în 15 puncte referitor la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) și în capitolele ulterioare privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile de liber schimb ale UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită utilizarea investițiilor publice și private pentru a dezvolta capacități de producție suplimentare fără muncă forțată în lanțurile de aprovizionare afectate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și statelor membre. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 445, 29.10.2021, p. 114.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0511.

(3)  JO C 474, 24.11.2021, p. 11.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 8 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/136

---

P9_TA(2022)0235

Politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei

Recomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, privind politica externă, de securitate și de apărare a UE după războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei (2022/2039(INI))

(2022/C 493/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlurile II, III și V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și angajamentul asumat în preambul de a implementa o politică externă și de securitate comună, în special articolul 10 alineatele (1) și (2), articolul 13 alineatul (2), articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolele 26, 36 și 41, articolul 42 alineatele (2), (3), (6) și (7), articolele 44, 45 și 46, precum și Protocolul nr. 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlurile II, III și V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și angajamentul asumat în preambul de a implementa o politică externă și de securitate comună, în special articolul 10 alineatele (1) și (2), articolul 13 alineatul (2), articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolele 26, 36 și 41, articolul 42 alineatele (2), (3), (6) și (7), articolele 44, 45 și 46, precum și Protocolul nr. 10,

| — | având în vedere planul de acțiune „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobat de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmat de Consiliul European la 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobat de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmat de Consiliul European la 25 martie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles a șefilor de stat sau de guvern ai UE din 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles a șefilor de stat sau de guvern ai UE din 11 martie 2022,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2022 intitulată „Analiza decalajelor în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat” (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2022 intitulată „Analiza decalajelor în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat” (JOIN(2022)0024),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 intitulată „Aplicarea politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 intitulată „Aplicarea politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021” (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 intitulată „Aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2021” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 intitulată „Aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2021” (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022, intitulată „Contribuția Comisiei la apărarea europeană” (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022, intitulată „Contribuția Comisiei la apărarea europeană” (COM(2022)0060),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 martie 2017 intitulată „Implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 martie 2017 intitulată „Implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona” (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (7),

| — | având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului din 16 și 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului din 16 și 24 februarie 2022,

| — | având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din mai 2022,

| — | având în vedere comunicatul de la summitul de la Bruxelles, emis de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles, din 14 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de la summitul de la Bruxelles, emis de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles, din 14 iunie 2021,

| — | având în vedere analiza și recomandările Grupului de reflecție creat de secretarul general al NATO la 25 noiembrie 2020 intitulat „NATO 2030: uniți pentru o nouă eră”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza și recomandările Grupului de reflecție creat de secretarul general al NATO la 25 noiembrie 2020 intitulat „NATO 2030: uniți pentru o nouă eră”,

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de Adunarea Generală a ONU la 2 martie 2022 referitoare la agresiunea împotriva Ucrainei, la 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei și la 7 aprilie 2022 referitoare la suspendarea drepturilor Federației Ruse de a face parte din Consiliul pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de Adunarea Generală a ONU la 2 martie 2022 referitoare la agresiunea împotriva Ucrainei, la 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei și la 7 aprilie 2022 referitoare la suspendarea drepturilor Federației Ruse de a face parte din Consiliul pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (8), inclusiv o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 septembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (8), inclusiv o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 septembrie 2017,

| — | având în vedere deciziile adoptate de Consiliu privind măsurile restrictive ale UE împotriva Rusiei legate de războiul din Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile adoptate de Consiliu privind măsurile restrictive ale UE împotriva Rusiei legate de războiul din Ucraina,

| — | având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (9) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare UE-Regatul Unit”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (9) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare UE-Regatul Unit”),

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0164/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0164/2022),

| A. | întrucât agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei, în urma invaziei Georgiei de către Rusia în 2008 și a altor acțiuni agresive în toată lumea, încalcă flagrant dreptul internațional, Carta ONU și principiile consacrate în Actul final de la Helsinki din 1975, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Carta de la Paris pentru o nouă Europă din 21 noiembrie 1990, și subminează grav securitatea și stabilitatea europeană și mondială; |
| --- | --- |

A.

întrucât agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei, în urma invaziei Georgiei de către Rusia în 2008 și a altor acțiuni agresive în toată lumea, încalcă flagrant dreptul internațional, Carta ONU și principiile consacrate în Actul final de la Helsinki din 1975, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Carta de la Paris pentru o nouă Europă din 21 noiembrie 1990, și subminează grav securitatea și stabilitatea europeană și mondială;

| B. | întrucât Federația Rusă nu a respectat ordinul Curții Internaționale de Justiție din 16 martie 2022, în care se cerea fără echivoc Rusiei să-și suspende imediat operațiunile militare și să se asigure că nicio unitate militară sau unitate armată nereglementară condusă sau sprijinită de Rusia, și nicio organizație sau persoană sub controlul sau direcția sa nu întreprinde nicio acțiune pentru continuarea actualelor operațiuni militare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Federația Rusă nu a respectat ordinul Curții Internaționale de Justiție din 16 martie 2022, în care se cerea fără echivoc Rusiei să-și suspende imediat operațiunile militare și să se asigure că nicio unitate militară sau unitate armată nereglementară condusă sau sprijinită de Rusia, și nicio organizație sau persoană sub controlul sau direcția sa nu întreprinde nicio acțiune pentru continuarea actualelor operațiuni militare;

| C. | întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia constituie un atac împotriva ordinii europene a păcii și, prin urmare, amenință bazele pe care a fost construită politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii; întrucât încercările insistente ale Rusiei de a crea instabilitate în vecinătatea Uniunii și la nivel mondial și de a submina și de a schimba cu forța ordinea europeană de securitate fac necesară o consolidare substanțială și fermă a coeziunii și eficacității politicii externe, de securitate și de apărare a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia constituie un atac împotriva ordinii europene a păcii și, prin urmare, amenință bazele pe care a fost construită politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii; întrucât încercările insistente ale Rusiei de a crea instabilitate în vecinătatea Uniunii și la nivel mondial și de a submina și de a schimba cu forța ordinea europeană de securitate fac necesară o consolidare substanțială și fermă a coeziunii și eficacității politicii externe, de securitate și de apărare a Uniunii;

| D. | întrucât mii de ucraineni și-au pierdut viața în războiul purtat de Federația Rusă împotriva Ucrainei din 2014; întrucât mii au fost răniți și peste 10 milioane au fost forțați să-și părăsească locuințele sau au fugit în țările învecinate; |
| --- | --- |

D.

întrucât mii de ucraineni și-au pierdut viața în războiul purtat de Federația Rusă împotriva Ucrainei din 2014; întrucât mii au fost răniți și peste 10 milioane au fost forțați să-și părăsească locuințele sau au fugit în țările învecinate;

| E. | întrucât forțele armate ruse bombardează deliberat și fără discriminare infrastructura civilă, inclusiv locuințe și adăposturi, grădinițe, școli, spitale, structuri de urgență și îngrijire, gări și stații de autobuz; |
| --- | --- |

E.

întrucât forțele armate ruse bombardează deliberat și fără discriminare infrastructura civilă, inclusiv locuințe și adăposturi, grădinițe, școli, spitale, structuri de urgență și îngrijire, gări și stații de autobuz;

| F. | întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, aceste atacuri provoacă imense suferințe umane și constituie crime de război și crime împotriva umanității; întrucât torturarea și asasinarea civililor și multiplicarea cazurile raportate de trafic de persoane, violență sexuală, exploatare, viol și abuz ale căror victime sunt femeile și copiii sunt crime de război atroce, care trebuie investigate și documentate urgent, astfel încât făptașii să poată fi judecați; întrucât este în curs o anchetă internațională privind crimele comise la Bucea; întrucât invadarea Ucrainei poate constitui o crimă de agresiune, conform definiției de la articolul 8a din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, iar atrocitățile comise de armata rusă și de cei care acționează în numele ei se încadrează în definiția genocidului din Convenția ONU din 1948; întrucât factorii de decizie și autorii acestei crime trebuie aduși în fața justiției penale internaționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, aceste atacuri provoacă imense suferințe umane și constituie crime de război și crime împotriva umanității; întrucât torturarea și asasinarea civililor și multiplicarea cazurile raportate de trafic de persoane, violență sexuală, exploatare, viol și abuz ale căror victime sunt femeile și copiii sunt crime de război atroce, care trebuie investigate și documentate urgent, astfel încât făptașii să poată fi judecați; întrucât este în curs o anchetă internațională privind crimele comise la Bucea; întrucât invadarea Ucrainei poate constitui o crimă de agresiune, conform definiției de la articolul 8a din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, iar atrocitățile comise de armata rusă și de cei care acționează în numele ei se încadrează în definiția genocidului din Convenția ONU din 1948; întrucât factorii de decizie și autorii acestei crime trebuie aduși în fața justiției penale internaționale;

| G. | întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a readus războiul în Europa, iar și noi, europenii din Uniunea Europeană, avem acum nevoie de toată hotărârea și determinarea pentru a proteja și a apăra Uniunea, precum și valorile și principiile pe care le susține, inclusiv principiul integrității teritoriale, suveranitatea națională și ordinea internațională bazată pe norme; |
| --- | --- |

G.

întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a readus războiul în Europa, iar și noi, europenii din Uniunea Europeană, avem acum nevoie de toată hotărârea și determinarea pentru a proteja și a apăra Uniunea, precum și valorile și principiile pe care le susține, inclusiv principiul integrității teritoriale, suveranitatea națională și ordinea internațională bazată pe norme;

| H. | întrucât lipsa unui răspuns adecvat la agresiunile Rusiei împotriva Georgiei în 2008 și împotriva Ucrainei în 2014 a permis Rusiei să-și continue campaniile militare și politice agresive, inclusiv invazia pe scară largă a Ucrainei și, astfel, să slăbească și să submineze ordinea internațională bazată pe norme și stabilitatea în Europa și în alte părți; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa unui răspuns adecvat la agresiunile Rusiei împotriva Georgiei în 2008 și împotriva Ucrainei în 2014 a permis Rusiei să-și continue campaniile militare și politice agresive, inclusiv invazia pe scară largă a Ucrainei și, astfel, să slăbească și să submineze ordinea internațională bazată pe norme și stabilitatea în Europa și în alte părți;

| I. | întrucât obiectivul strategic al lumii libere este de a ajuta Ucraina să înfrângă în cele din urmă agresorul rus și să recâștige controlul asupra teritoriului său recunoscut la nivel internațional; |
| --- | --- |

I.

întrucât obiectivul strategic al lumii libere este de a ajuta Ucraina să înfrângă în cele din urmă agresorul rus și să recâștige controlul asupra teritoriului său recunoscut la nivel internațional;

| J. | întrucât războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și atacul acesteia împotriva ordinii păcii europene au loc pe fundalul unei represiuni severe împotriva societății civile și a opoziției politice din Rusia, menită să asigure supraviețuirea unui regim din ce în ce mai totalitar; |
| --- | --- |

J.

întrucât războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și atacul acesteia împotriva ordinii păcii europene au loc pe fundalul unei represiuni severe împotriva societății civile și a opoziției politice din Rusia, menită să asigure supraviețuirea unui regim din ce în ce mai totalitar;

| K. | întrucât apărarea Europei este, în primul rând, o obligație a tuturor democrațiilor europene; întrucât această obligație trebuie să fie însoțită de obiective adecvate în materie de capacități financiare și militare; întrucât Uniunea a hotărât să facă tot posibilul pentru a împiedica încercările Federației Ruse de a distruge fundația securității și stabilității internaționale, inclusiv în strânsă cooperare cu NATO, baza apărării colective a membrilor săi; întrucât, la 18 mai 2022, Finlanda și Suedia și-au depus oficial cererile de aderare la NATO; întrucât este important ca toți aliații NATO să ratifice rapid protocoalele de aderare ale Finlandei și Suediei; întrucât Turcia dă dovadă de reticență față de primirea cererilor Finlandei și Suediei de a adera la NATO; întrucât articolul 42 alineatul (7) din TUE rămâne un element important al arhitecturii europene de securitate, oferind sprijin și protecție tuturor statelor membre ale UE; întrucât Parlamentul și-a exprimat recunoștința sinceră pentru reînnoirea asistenței și cooperării SUA în ceea ce privește protejarea și asigurarea apărării teritoriale europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât apărarea Europei este, în primul rând, o obligație a tuturor democrațiilor europene; întrucât această obligație trebuie să fie însoțită de obiective adecvate în materie de capacități financiare și militare; întrucât Uniunea a hotărât să facă tot posibilul pentru a împiedica încercările Federației Ruse de a distruge fundația securității și stabilității internaționale, inclusiv în strânsă cooperare cu NATO, baza apărării colective a membrilor săi; întrucât, la 18 mai 2022, Finlanda și Suedia și-au depus oficial cererile de aderare la NATO; întrucât este important ca toți aliații NATO să ratifice rapid protocoalele de aderare ale Finlandei și Suediei; întrucât Turcia dă dovadă de reticență față de primirea cererilor Finlandei și Suediei de a adera la NATO; întrucât articolul 42 alineatul (7) din TUE rămâne un element important al arhitecturii europene de securitate, oferind sprijin și protecție tuturor statelor membre ale UE; întrucât Parlamentul și-a exprimat recunoștința sinceră pentru reînnoirea asistenței și cooperării SUA în ceea ce privește protejarea și asigurarea apărării teritoriale europene;

| L. | întrucât Ucraina are dreptul fundamental la autoapărare, în temeiul articolului 51 din Carta ONU; întrucât Parlamentul salută poporul ucrainean pentru curajul cu care își apără țara și valorile comune ale libertății și democrației, și nu îi va abandona; |
| --- | --- |

L.

întrucât Ucraina are dreptul fundamental la autoapărare, în temeiul articolului 51 din Carta ONU; întrucât Parlamentul salută poporul ucrainean pentru curajul cu care își apără țara și valorile comune ale libertății și democrației, și nu îi va abandona;

| M. | întrucât Parlamentul a solicitat, în rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, ca instituțiile UE să depună eforturi pentru a acorda Ucrainei statutul de țară candidată la UE și, între timp, să depună în continuare eforturi în vederea integrării acesteia pe piața unică a UE, după modelul Acordului de asociere UE-Ucraina; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul a solicitat, în rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, ca instituțiile UE să depună eforturi pentru a acorda Ucrainei statutul de țară candidată la UE și, între timp, să depună în continuare eforturi în vederea integrării acesteia pe piața unică a UE, după modelul Acordului de asociere UE-Ucraina;

| N. | întrucât, în temeiul mandatului reînnoit al misiunii Uniunii Europene de consiliere (EUAM) în Ucraina, misiunea va asigura o cooperare strânsă cu Curtea Penală Internațională, cu agenția Eurojust a Uniunii și cu statele membre care iau măsuri ce sprijină în mod direct investigarea și urmărirea penală a crimelor internaționale în Ucraina; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în temeiul mandatului reînnoit al misiunii Uniunii Europene de consiliere (EUAM) în Ucraina, misiunea va asigura o cooperare strânsă cu Curtea Penală Internațională, cu agenția Eurojust a Uniunii și cu statele membre care iau măsuri ce sprijină în mod direct investigarea și urmărirea penală a crimelor internaționale în Ucraina;

| O. | întrucât Parlamentul ar trebui să inițieze o analiză aprofundată a motivelor pentru care Uniunea, statele sale membre și partenerii săi cu aceeași viziune din comunitatea internațională nu au reușit să împiedice războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei, care încalcă Carta ONU și, prin urmare, constituie un atac chiar asupra ceea ce este esențial pentru ordinea păcii și de securitate în Europa, asupra valorilor și prosperității sale și asupra fundamentelor sale democratice, și să învețe din greșelile anterioare în materie de politică față de Rusia, începând cu eșecul de a asigura punerea în aplicare deplină a acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE, precum și investigarea cazurilor de încălcare a sancțiunilor impuse din 2014; |
| --- | --- |

O.

întrucât Parlamentul ar trebui să inițieze o analiză aprofundată a motivelor pentru care Uniunea, statele sale membre și partenerii săi cu aceeași viziune din comunitatea internațională nu au reușit să împiedice războiul de agresiune declanșat de Rusia împotriva Ucrainei, care încalcă Carta ONU și, prin urmare, constituie un atac chiar asupra ceea ce este esențial pentru ordinea păcii și de securitate în Europa, asupra valorilor și prosperității sale și asupra fundamentelor sale democratice, și să învețe din greșelile anterioare în materie de politică față de Rusia, începând cu eșecul de a asigura punerea în aplicare deplină a acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE, precum și investigarea cazurilor de încălcare a sancțiunilor impuse din 2014;

| P. | întrucât Consiliul a recunoscut în Busola strategică că securitatea și stabilitatea în Balcanii de Vest nu este încă realizată întru totul și că există riscul unor posibile repercusiuni în urma deteriorării actuale a situației securității europene; |
| --- | --- |

P.

întrucât Consiliul a recunoscut în Busola strategică că securitatea și stabilitatea în Balcanii de Vest nu este încă realizată întru totul și că există riscul unor posibile repercusiuni în urma deteriorării actuale a situației securității europene;

| Q. | întrucât este imperios necesar să fie crescut nivelul de pregătire pentru a putea face față mai bine întregului spectru de crize viitoare, în special crizelor umanitare și de securitate; întrucât Uniunea trebuie să utilizeze toate instrumentele de care dispune, implicându-se la timp, pentru a proteja Uniunea și locuitorii, valorile și interesele sale, precum și pentru a contribui la pacea și securitatea internațională; întrucât este necesar ca Uniunea să colaboreze cu aliații săi; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este imperios necesar să fie crescut nivelul de pregătire pentru a putea face față mai bine întregului spectru de crize viitoare, în special crizelor umanitare și de securitate; întrucât Uniunea trebuie să utilizeze toate instrumentele de care dispune, implicându-se la timp, pentru a proteja Uniunea și locuitorii, valorile și interesele sale, precum și pentru a contribui la pacea și securitatea internațională; întrucât este necesar ca Uniunea să colaboreze cu aliații săi;

| R. | întrucât femeile, fetele și grupurile vulnerabile sunt afectate disproporționat de conflictele armate; întrucât participarea constructivă a femeilor și a fetelor la prevenirea și la soluționarea conflictelor, precum și la procesul de reconstrucție contribuie la asigurarea unei păci mai sustenabile; întrucât instituțiile UE s-au angajat să integreze egalitatea de gen în Planul de acțiune pentru egalitatea de gen III, care include toate domeniile politicii externe și de securitate comune (PESC) și ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC); |
| --- | --- |

R.

întrucât femeile, fetele și grupurile vulnerabile sunt afectate disproporționat de conflictele armate; întrucât participarea constructivă a femeilor și a fetelor la prevenirea și la soluționarea conflictelor, precum și la procesul de reconstrucție contribuie la asigurarea unei păci mai sustenabile; întrucât instituțiile UE s-au angajat să integreze egalitatea de gen în Planul de acțiune pentru egalitatea de gen III, care include toate domeniile politicii externe și de securitate comune (PESC) și ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC);

| S. | întrucât un rol activ al Parlamentului în definirea unei politici de apărare comune a Uniunii și în crearea unei apărări comune, precum și sprijinul său politic și controlul democratic ar afirma și ar consolida bazele reprezentative și democratice ale Uniunii; |
| --- | --- |

S.

întrucât un rol activ al Parlamentului în definirea unei politici de apărare comune a Uniunii și în crearea unei apărări comune, precum și sprijinul său politic și controlul democratic ar afirma și ar consolida bazele reprezentative și democratice ale Uniunii;

| T. | întrucât funcționarea Uniunii se bazează pe democrația reprezentativă, iar cetățenii UE sunt reprezentați direct la nivelul Uniunii în Parlament; |
| --- | --- |

T.

întrucât funcționarea Uniunii se bazează pe democrația reprezentativă, iar cetățenii UE sunt reprezentați direct la nivelul Uniunii în Parlament;

| U. | întrucât fiecare instituție a UE ar trebui să facă uz pe deplin de atribuțiile care îi sunt conferite prin tratate, în conformitate cu procedurile, condițiile și scopurile prevăzute de acestea; întrucât instituțiile trebuie coopereze între ele în mod sincer; |
| --- | --- |

U.

întrucât fiecare instituție a UE ar trebui să facă uz pe deplin de atribuțiile care îi sunt conferite prin tratate, în conformitate cu procedurile, condițiile și scopurile prevăzute de acestea; întrucât instituțiile trebuie coopereze între ele în mod sincer;

| V. | întrucât competența Uniunii în materie de PESC acoperă toate domeniile politicii externe și toate chestiunile legate de securitatea Uniunii, inclusiv definirea treptată a unei politici de apărare comune, care ar putea conduce la o uniune a apărării comune, dacă Consiliul European, acționând în unanimitate, decide astfel, în conformitate cu articolul 24 și cu articolul 42 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

V.

întrucât competența Uniunii în materie de PESC acoperă toate domeniile politicii externe și toate chestiunile legate de securitatea Uniunii, inclusiv definirea treptată a unei politici de apărare comune, care ar putea conduce la o uniune a apărării comune, dacă Consiliul European, acționând în unanimitate, decide astfel, în conformitate cu articolul 24 și cu articolul 42 alineatul (2) din TUE;

| W. | întrucât rolul particular al Parlamentului în politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii este definit în tratate; |
| --- | --- |

W.

întrucât rolul particular al Parlamentului în politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii este definit în tratate;

| X. | întrucât Parlamentul trebuie, împreună cu Consiliul, să exercite funcția bugetară în acest domeniu, astfel cum se prevede la articolul 41 din TUE, și să-și exercite funcția de consultare politică, astfel cum se prevede la articolul 36 din TUE; |
| --- | --- |

X.

întrucât Parlamentul trebuie, împreună cu Consiliul, să exercite funcția bugetară în acest domeniu, astfel cum se prevede la articolul 41 din TUE, și să-și exercite funcția de consultare politică, astfel cum se prevede la articolul 36 din TUE;

| Y. | întrucât, când sunt luate deciziile Consiliului European și ale Consiliului, organul executiv pentru politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii Europene este compus din Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliu, Comitetul politic și de securitate și agențiile subordonate; întrucât articolul 24 din TUE prevede că: „[s]tatele membre sprijină activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, în spiritul loialității și solidarității reciproce”, și că „[a]cestea se abțin de la orice acțiune contrară intereselor Uniunii sau care poate dăuna eficienței sale ca forță de coeziune în relațiile internaționale”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, când sunt luate deciziile Consiliului European și ale Consiliului, organul executiv pentru politica externă, de securitate și de apărare a Uniunii Europene este compus din Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliu, Comitetul politic și de securitate și agențiile subordonate; întrucât articolul 24 din TUE prevede că: „[s]tatele membre sprijină activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, în spiritul loialității și solidarității reciproce”, și că „[a]cestea se abțin de la orice acțiune contrară intereselor Uniunii sau care poate dăuna eficienței sale ca forță de coeziune în relațiile internaționale”;

| Z. | întrucât Parlamentul este singura instituție care poate exercita în mod legitim funcția de control politic și supraveghere politică asupra executivului la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Parlamentul este singura instituție care poate exercita în mod legitim funcția de control politic și supraveghere politică asupra executivului la nivelul Uniunii;

| AA. | consideră că aprofundarea cooperării în domeniul apărării între statele membre la nivelul UE ar trebui să fie însoțită de consolidarea supravegherii și a controlului parlamentar exercitat de către Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

AA.

consideră că aprofundarea cooperării în domeniul apărării între statele membre la nivelul UE ar trebui să fie însoțită de consolidarea supravegherii și a controlului parlamentar exercitat de către Parlamentul European și parlamentele naționale;

| AB. | întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), împreună cu Comisia, dacă este cazul, trebuie să-i comunice Parlamentului opiniile sale detaliate în legătură cu recomandările de mai jos, în special atunci când sunt legate de funcția de control bugetar și politic a Parlamentului asupra politicii externe, de securitate și de apărare a Uniunii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), împreună cu Comisia, dacă este cazul, trebuie să-i comunice Parlamentului opiniile sale detaliate în legătură cu recomandările de mai jos, în special atunci când sunt legate de funcția de control bugetar și politic a Parlamentului asupra politicii externe, de securitate și de apărare a Uniunii;

| AC. | întrucât cooperarea dintre statele membre și parteneri în temeiul articolului 42 alineatul (2), articolului 45 și articolului 46 din TUE ar trebui să dispună de identitatea juridică, de privilegiile și de imunitățile prevăzute în tratate; |
| --- | --- |

AC.

întrucât cooperarea dintre statele membre și parteneri în temeiul articolului 42 alineatul (2), articolului 45 și articolului 46 din TUE ar trebui să dispună de identitatea juridică, de privilegiile și de imunitățile prevăzute în tratate;

| AD. | întrucât Uniunea urmărește să promoveze societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, asigurarea accesului la justiție pentru toți și edificarea unor instituții eficiente, responsabile și incluzive la toate nivelurile |
| --- | --- |

AD.

întrucât Uniunea urmărește să promoveze societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, asigurarea accesului la justiție pentru toți și edificarea unor instituții eficiente, responsabile și incluzive la toate nivelurile

| AE. | întrucât, împreună cu aliații săi, Uniunea trebuie să urmărească să își apere ordinea păcii și de securitate pentru a oferi continentului și locuitorilor săi pacea și securitatea pe care le merită; întrucât războiul din Ucraina a pus în lumină deficiențele actualei arhitecturi mondiale de securitate; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, împreună cu aliații săi, Uniunea trebuie să urmărească să își apere ordinea păcii și de securitate pentru a oferi continentului și locuitorilor săi pacea și securitatea pe care le merită; întrucât războiul din Ucraina a pus în lumină deficiențele actualei arhitecturi mondiale de securitate;

| AF. | întrucât, din cauza naturii multidimensionale a acțiunilor ostile ale Rusiei, este important ca apărarea unei Europe libere să fie gândită și concepută de o manieră holistică, încât să includă toate domeniile critice, de la apărare la cooperare internațională, mass-media și infrastructura civilă critică, tehnologie, lanțuri de aprovizionare și energie; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, din cauza naturii multidimensionale a acțiunilor ostile ale Rusiei, este important ca apărarea unei Europe libere să fie gândită și concepută de o manieră holistică, încât să includă toate domeniile critice, de la apărare la cooperare internațională, mass-media și infrastructura civilă critică, tehnologie, lanțuri de aprovizionare și energie;

| AG. | întrucât Uniunea se confruntă cu cea mai directă amenințare la adresa securității sale teritoriale de la sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial; întrucât criza actuală a demonstrat că este necesar să se discute despre bugetul UE, în special având în vedere discuțiile în curs cu privire la tipul de echipament sau de sprijin militar care poate fi furnizat de Uniune; |
| --- | --- |

AG.

întrucât Uniunea se confruntă cu cea mai directă amenințare la adresa securității sale teritoriale de la sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial; întrucât criza actuală a demonstrat că este necesar să se discute despre bugetul UE, în special având în vedere discuțiile în curs cu privire la tipul de echipament sau de sprijin militar care poate fi furnizat de Uniune;

| AH. | întrucât dezinformarea și propaganda trebuie combătute urgent, din punct de vedere juridic și tehnic, în special în țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE din Balcanii de Vest și din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

AH.

întrucât dezinformarea și propaganda trebuie combătute urgent, din punct de vedere juridic și tehnic, în special în țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE din Balcanii de Vest și din țările Parteneriatului estic;

| AI. | întrucât Busola strategică a fost adoptată de Consiliu în martie 2022; întrucât Busola strategică urmărește să ofere Uniunii instrumentele necesare pentru a fi un furnizor eficace de securitate într-un mediu ostil și un actor global mai asertiv în ceea ce privește pacea și securitatea umană; |
| --- | --- |

AI.

întrucât Busola strategică a fost adoptată de Consiliu în martie 2022; întrucât Busola strategică urmărește să ofere Uniunii instrumentele necesare pentru a fi un furnizor eficace de securitate într-un mediu ostil și un actor global mai asertiv în ceea ce privește pacea și securitatea umană;

| AJ. | întrucât toate inițiativele UE care vizează consolidarea apărării europene ar trebui să fie actualizate periodic, în conformitate cu constatările Busolei strategice și cu revizuirile viitoare ale analizei amenințărilor; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât toate inițiativele UE care vizează consolidarea apărării europene ar trebui să fie actualizate periodic, în conformitate cu constatările Busolei strategice și cu revizuirile viitoare ale analizei amenințărilor;

| AK. | întrucât resursele suplimentare alocate pentru a atinge obiectivul de a cheltui 2 % din PIB pentru apărare ar trebui utilizate în mod coordonat și cooperant, aplicând pe deplin instrumentele UE în domeniul apărării pentru a depăși deficitul de capabilități și pentru a consolida apărarea europeană; |
| --- | --- |

AK.

întrucât resursele suplimentare alocate pentru a atinge obiectivul de a cheltui 2 % din PIB pentru apărare ar trebui utilizate în mod coordonat și cooperant, aplicând pe deplin instrumentele UE în domeniul apărării pentru a depăși deficitul de capabilități și pentru a consolida apărarea europeană;

| AL. | întrucât o utilizare maximă a eforturilor comune ale UE de dezvoltare a capabilităților de apărare, în special cooperarea structurată permanentă (PESCO) și Fondul european de apărare (FED), va crește securitatea aliaților NATO, dar și a statelor membre; |
| --- | --- |

AL.

întrucât o utilizare maximă a eforturilor comune ale UE de dezvoltare a capabilităților de apărare, în special cooperarea structurată permanentă (PESCO) și Fondul european de apărare (FED), va crește securitatea aliaților NATO, dar și a statelor membre;

| AM. | întrucât statele membre ar trebui să evite acțiunile necoordonate care ar putea exacerba și mai mult fragmentarea și duplicarea bazei industriale și tehnologice de apărare a Uniunii, pentru a utiliza astfel mai bine banii contribuabililor; |
| --- | --- |

AM.

întrucât statele membre ar trebui să evite acțiunile necoordonate care ar putea exacerba și mai mult fragmentarea și duplicarea bazei industriale și tehnologice de apărare a Uniunii, pentru a utiliza astfel mai bine banii contribuabililor;

| AN. | întrucât aplicarea sancțiunilor rămâne unul dintre elementele-cheie ale setului de instrumente al Uniunii pentru combaterea războiului Rusiei împotriva Ucrainei și întrucât, prin urmare, trebuie puse la dispoziție toate mijloacele de la nivelul UE și al statelor membre pentru a asigura aplicarea deplină a sancțiunilor; întrucât Consiliul a acționat rapid și unit și a adoptat până în prezent cinci pachete de sancțiuni împotriva Rusiei în urma războiului declanșat de aceasta în Ucraina, inclusiv sancțiuni individuale, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie; sancțiuni economice care vizează sectoarele financiar, comercial, energetic, al transporturilor, al tehnologiei și al apărării; restricții privind mijloacele de informare în masă; măsuri diplomatice; restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol și zonele Donețk și Luhansk care nu sunt controlate de guvern și măsuri privind cooperarea economică; |
| --- | --- |

AN.

întrucât aplicarea sancțiunilor rămâne unul dintre elementele-cheie ale setului de instrumente al Uniunii pentru combaterea războiului Rusiei împotriva Ucrainei și întrucât, prin urmare, trebuie puse la dispoziție toate mijloacele de la nivelul UE și al statelor membre pentru a asigura aplicarea deplină a sancțiunilor; întrucât Consiliul a acționat rapid și unit și a adoptat până în prezent cinci pachete de sancțiuni împotriva Rusiei în urma războiului declanșat de aceasta în Ucraina, inclusiv sancțiuni individuale, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie; sancțiuni economice care vizează sectoarele financiar, comercial, energetic, al transporturilor, al tehnologiei și al apărării; restricții privind mijloacele de informare în masă; măsuri diplomatice; restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol și zonele Donețk și Luhansk care nu sunt controlate de guvern și măsuri privind cooperarea economică;

| AO. | întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei are consecințe secundare care afectează nivelul macro al relațiilor internaționale, alianțele globale, producția industrială și lanțurile de aprovizionare, afectând astfel securitatea alimentară și mijloacele de subzistență ale oamenilor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei are consecințe secundare care afectează nivelul macro al relațiilor internaționale, alianțele globale, producția industrială și lanțurile de aprovizionare, afectând astfel securitatea alimentară și mijloacele de subzistență ale oamenilor;

| AP. | întrucât Republica Populară Chineză, prin declarațiile și actele sale, dă dovadă de susținere și de înțelegere față de poziția Rusiei, promovând discursurile și evidentele minciuni ale Rusiei și arătându-se reticentă față de o susținere deplină a suveranității și integrității teritoriale ale Ucrainei; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Republica Populară Chineză, prin declarațiile și actele sale, dă dovadă de susținere și de înțelegere față de poziția Rusiei, promovând discursurile și evidentele minciuni ale Rusiei și arătându-se reticentă față de o susținere deplină a suveranității și integrității teritoriale ale Ucrainei;

| AQ. | întrucât PESC este elaborată și pusă în aplicare de Consiliul European și de Consiliu, hotărând în unanimitate, cu excepția cazurilor în care tratatele prevăd excepții, precum articolul 24 din TUE; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât PESC este elaborată și pusă în aplicare de Consiliul European și de Consiliu, hotărând în unanimitate, cu excepția cazurilor în care tratatele prevăd excepții, precum articolul 24 din TUE;

| AR. | întrucât Parlamentul, reprezentând direct cetățenii UE la nivelul Uniunii, are un rol unic în instituțiile UE și joacă un rol central în asigurarea faptului că procesul decizional al UE, inclusiv în domeniul politicii externe, este aliniat la dorințele cetățenilor, așa cum este menționat în raportul final al Conferinței privind viitorul Europei, |
| --- | --- |

AR.

întrucât Parlamentul, reprezentând direct cetățenii UE la nivelul Uniunii, are un rol unic în instituțiile UE și joacă un rol central în asigurarea faptului că procesul decizional al UE, inclusiv în domeniul politicii externe, este aliniat la dorințele cetățenilor, așa cum este menționat în raportul final al Conferinței privind viitorul Europei,

| 1. | recomandă Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:






  (a) | să reafirme că sprijină ferm integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute internațional; să ofere tot ajutorul material, militar, financiar și umanitar necesar Ucrainei și să se pregătească să contribuie cât mai mult posibil la reconstrucția țării după război, întrucât democrația și libertatea depind de prosperitate și de stabilitatea economică; să instituie un instrument juridic care să permită confiscarea activelor și fondurilor rusești înghețate și utilizarea lor ca despăgubiri și pentru reconstrucția Ucrainei; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să reafirme că sprijină ferm integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute internațional; să ofere tot ajutorul material, militar, financiar și umanitar necesar Ucrainei și să se pregătească să contribuie cât mai mult posibil la reconstrucția țării după război, întrucât democrația și libertatea depind de prosperitate și de stabilitatea economică; să instituie un instrument juridic care să permită confiscarea activelor și fondurilor rusești înghețate și utilizarea lor ca despăgubiri și pentru reconstrucția Ucrainei;

| (b) | să profite de hotărârea și unitatea demonstrate la începutul războiului împotriva Ucrainei și să obțină de urgență rezultatele corespunzătoare nivelului comun de ambiție; să realizeze progrese reale în politica externă și în cooperarea în domeniul apărării la nivelul Uniunii, conform celor exprimate în Declarația de la Versailles și în concluziile Consiliului din 24 și 25 martie 2022; |
| --- | --- |

(b)

să profite de hotărârea și unitatea demonstrate la începutul războiului împotriva Ucrainei și să obțină de urgență rezultatele corespunzătoare nivelului comun de ambiție; să realizeze progrese reale în politica externă și în cooperarea în domeniul apărării la nivelul Uniunii, conform celor exprimate în Declarația de la Versailles și în concluziile Consiliului din 24 și 25 martie 2022;

| (c) | să convină ca ÎR/HR să fie prezent ex officio în unele formate de negociere inițiate sau conduse de statele membre ale UE; |
| --- | --- |

(c)

să convină ca ÎR/HR să fie prezent ex officio în unele formate de negociere inițiate sau conduse de statele membre ale UE;

| (d) | să introducă, conform celor deja prevăzute de tratate, votul cu majoritate calificată în anumite domenii ale politicii externe, de exemplu în adoptarea unor regimuri personale ale UE de sancțiuni, și să facă tot posibilul să extindă votul cu majoritate calificată la politica externă în Consiliu, pentru a crește eficiența politicii externe a UE; |
| --- | --- |

(d)

să introducă, conform celor deja prevăzute de tratate, votul cu majoritate calificată în anumite domenii ale politicii externe, de exemplu în adoptarea unor regimuri personale ale UE de sancțiuni, și să facă tot posibilul să extindă votul cu majoritate calificată la politica externă în Consiliu, pentru a crește eficiența politicii externe a UE;

| (e) | să se asigure că statele membre aderă la principiile tratatelor, în special la articolul 24 din TUE, care menționează că „[s]tatele membre sprijină activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, în spiritul loialității și solidarității reciproce”; |
| --- | --- |

(e)

să se asigure că statele membre aderă la principiile tratatelor, în special la articolul 24 din TUE, care menționează că „[s]tatele membre sprijină activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, în spiritul loialității și solidarității reciproce”;

| (f) | să avanseze rapid în direcția creării unei uniuni a apărării, cu obiective mai ambițioase pe termen scurt, mediu și lung prin implementarea acțiunilor concrete prevăzute în Busola strategică, care să servească drept punct de plecare pentru materializarea unei apărări comune a UE, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

(f)

să avanseze rapid în direcția creării unei uniuni a apărării, cu obiective mai ambițioase pe termen scurt, mediu și lung prin implementarea acțiunilor concrete prevăzute în Busola strategică, care să servească drept punct de plecare pentru materializarea unei apărări comune a UE, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din TUE;

| (g) | să intensifice cooperarea cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune din întreaga lume, în special cu aliații transatlantici ai NATO, pentru a menține cea mai puternică unitate în apărarea ordinii internaționale bazate pe norme, promovând și apărând astfel pacea, principiile democratice și respectarea drepturilor omului și asigurându-se că dependențele economice nu prevalează asupra apărării drepturilor omului și asupra valorilor pe care le susține Uniunea; să acorde o atenție deosebită acestei cooperări cu țările din sudul global și să utilizeze în acest scop cooperarea pentru dezvoltare și strategia „Global Gateway”; să sublinieze necesitatea cooperării internaționale în ceea ce privește preocupările legate de securitatea alimentară; |
| --- | --- |

(g)

să intensifice cooperarea cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune din întreaga lume, în special cu aliații transatlantici ai NATO, pentru a menține cea mai puternică unitate în apărarea ordinii internaționale bazate pe norme, promovând și apărând astfel pacea, principiile democratice și respectarea drepturilor omului și asigurându-se că dependențele economice nu prevalează asupra apărării drepturilor omului și asupra valorilor pe care le susține Uniunea; să acorde o atenție deosebită acestei cooperări cu țările din sudul global și să utilizeze în acest scop cooperarea pentru dezvoltare și strategia „Global Gateway”; să sublinieze necesitatea cooperării internaționale în ceea ce privește preocupările legate de securitatea alimentară;

| (h) | să înființeze un Consiliu permanent al miniștrilor apărării din UE; |
| --- | --- |

(h)

să înființeze un Consiliu permanent al miniștrilor apărării din UE;

| (i) | să facă din autonomia strategică a Uniunii un obiectiv global în toate domeniile și o abordare fundamentală și holistică a politicii sale externe, de securitate și apărare și a acțiunii sale externe, pentru a-i oferi capacitatea de a acționa singură atunci când este necesar și împreună cu partenerii atunci când este posibil și, prin urmare, pentru a-i permite să joace un rol important pe scena internațională; să creeze instrumente pentru a contracara constrângerile economice și să realizeze, cât mai curând posibil, suveranitatea alimentară și securitatea deplină a aprovizionării cu energie în scopul de a reduce dependențele energetice; să se asigure în continuare că lanțurile de aprovizionare sunt diversificate pentru a contracara dependențele strategice de materii prime; să se asigure, în acest context, că există, de asemenea, reciprocitate în politica din domeniul investițiilor și al comerțului; |
| --- | --- |

(i)

să facă din autonomia strategică a Uniunii un obiectiv global în toate domeniile și o abordare fundamentală și holistică a politicii sale externe, de securitate și apărare și a acțiunii sale externe, pentru a-i oferi capacitatea de a acționa singură atunci când este necesar și împreună cu partenerii atunci când este posibil și, prin urmare, pentru a-i permite să joace un rol important pe scena internațională; să creeze instrumente pentru a contracara constrângerile economice și să realizeze, cât mai curând posibil, suveranitatea alimentară și securitatea deplină a aprovizionării cu energie în scopul de a reduce dependențele energetice; să se asigure în continuare că lanțurile de aprovizionare sunt diversificate pentru a contracara dependențele strategice de materii prime; să se asigure, în acest context, că există, de asemenea, reciprocitate în politica din domeniul investițiilor și al comerțului;

| (j) | să colaboreze cu aliații și partenerii pentru a aborda consecințele secundare ale agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv securitatea alimentară în țările din afara UE, în special în vecinătatea Uniunii; |
| --- | --- |

(j)

să colaboreze cu aliații și partenerii pentru a aborda consecințele secundare ale agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv securitatea alimentară în țările din afara UE, în special în vecinătatea Uniunii;

| (k) | să combată propaganda și campaniile de dezinformare în Uniune și în vecinătatea sa și să stimuleze cooperarea cu partenerii din țările candidate și potențial candidate la UE și din întreaga lume, inclusiv prin crearea de urgență a capacităților juridice și tehnice necesare în acest sens, pentru a contracara ingerințele străine dăunătoare, cum ar fi cea a Rusiei înainte și în timpul războiului său de agresiune împotriva Ucrainei; să consolideze capacitățile grupului operativ East StratCom al Serviciului European de Acțiune Externă; să stabilească o politică de comunicare proactivă, multilingvă și strategică; |
| --- | --- |

(k)

să combată propaganda și campaniile de dezinformare în Uniune și în vecinătatea sa și să stimuleze cooperarea cu partenerii din țările candidate și potențial candidate la UE și din întreaga lume, inclusiv prin crearea de urgență a capacităților juridice și tehnice necesare în acest sens, pentru a contracara ingerințele străine dăunătoare, cum ar fi cea a Rusiei înainte și în timpul războiului său de agresiune împotriva Ucrainei; să consolideze capacitățile grupului operativ East StratCom al Serviciului European de Acțiune Externă; să stabilească o politică de comunicare proactivă, multilingvă și strategică;

Acțiunile subsecvente adoptării Busolei strategice

| (l) | să tragă învățăminte din utilizarea Instrumentului european pentru pace pentru a sprijini Ucraina, a-i îmbunătăți capacitatea de a acționa și a valorifica mecanismul de compensare care a fost pus în aplicare pentru prima dată în timpul crizei din Ucraina; să aibă în vedere îmbunătățirea Instrumentului european pentru pace pentru restul perioadei financiare 2021-2027; să analizeze modalitățile de a consolida securitatea și reziliența partenerilor asociați ai UE prin utilizarea posibilităților deschise de Busola strategică și prin creșterea asistenței acordate Georgiei și Moldovei în cadrul Instrumentului european pentru pace; |
| --- | --- |

(l)

să tragă învățăminte din utilizarea Instrumentului european pentru pace pentru a sprijini Ucraina, a-i îmbunătăți capacitatea de a acționa și a valorifica mecanismul de compensare care a fost pus în aplicare pentru prima dată în timpul crizei din Ucraina; să aibă în vedere îmbunătățirea Instrumentului european pentru pace pentru restul perioadei financiare 2021-2027; să analizeze modalitățile de a consolida securitatea și reziliența partenerilor asociați ai UE prin utilizarea posibilităților deschise de Busola strategică și prin creșterea asistenței acordate Georgiei și Moldovei în cadrul Instrumentului european pentru pace;

| (m) | să lanseze de urgență o discuție în vederea instituirii unui alt instrument financiar extrabugetar care să abordeze întregul ciclu de viață al capacităților militare la nivelul UE, de la cooperare pentru cercetare și dezvoltare și achiziții comune, până la întreținere, formare și securitate a aprovizionării comune; |
| --- | --- |

(m)

să lanseze de urgență o discuție în vederea instituirii unui alt instrument financiar extrabugetar care să abordeze întregul ciclu de viață al capacităților militare la nivelul UE, de la cooperare pentru cercetare și dezvoltare și achiziții comune, până la întreținere, formare și securitate a aprovizionării comune;

| (n) | să consolideze în mod semnificativ și să actualizeze schimbul de informații și cooperarea între statele membre, inclusiv la nivelul Uniunii, și cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune; să crească resursele și capacitățile financiare și tehnice ale Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și ale Direcției de informații a Statului Major al Uniunii Europene; să efectueze o actualizare sistematică, periodică și frecventă a analizei amenințărilor, astfel cum s-a angajat în Busola strategică; subliniază că analiza amenințărilor ar trebui să consolideze cultura strategică a Uniunii și să ofere orientări despre prioritizarea obiectivelor de politică în domeniul securității și apărării; |
| --- | --- |

(n)

să consolideze în mod semnificativ și să actualizeze schimbul de informații și cooperarea între statele membre, inclusiv la nivelul Uniunii, și cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune; să crească resursele și capacitățile financiare și tehnice ale Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și ale Direcției de informații a Statului Major al Uniunii Europene; să efectueze o actualizare sistematică, periodică și frecventă a analizei amenințărilor, astfel cum s-a angajat în Busola strategică; subliniază că analiza amenințărilor ar trebui să consolideze cultura strategică a Uniunii și să ofere orientări despre prioritizarea obiectivelor de politică în domeniul securității și apărării;

| (o) | să acorde Centrului Satelitar al UE finanțare permanentă din partea Uniunii pentru a-i permite să își continue contribuțiile la acțiunile Uniunii în domeniul imaginilor spațiale și al colectării de informații, inclusiv în sprijinul misiunilor și operațiilor PSAC; |
| --- | --- |

(o)

să acorde Centrului Satelitar al UE finanțare permanentă din partea Uniunii pentru a-i permite să își continue contribuțiile la acțiunile Uniunii în domeniul imaginilor spațiale și al colectării de informații, inclusiv în sprijinul misiunilor și operațiilor PSAC;

| (p) | să acționeze rapid pentru a pune în aplicare cele mai urgente aspecte ale Busolei strategice, inclusiv pentru a continua operaționalizarea articolului 42 alineatul (7) din TUE, ținând seama de cadrul constituțional specific și de mecanismele de securitate ale tuturor statelor membre și luând măsuri concrete pentru a consolida reziliența infrastructurii critice din Uniune, a îmbunătăți securitatea aprovizionării, a obține angajamente precise și ferme din partea statelor membre în ceea ce privește o eficientizare a cheltuielilor pentru apărare și a depune eforturi comune pentru a aborda deficiențele în materie de capabilități, în special în domeniul factorilor determinanți strategici, al formării comune și al educației militare, al intensificării eforturilor de stimulare a comunicării strategice și al unui set consolidat de instrumente pentru a combate amenințările hibride și cibernetice și pentru a combate dezinformarea; să dezvolte în continuare politica de apărare cibernetică a Uniunii; să acționeze în vederea identificării colective în cazul incidentelor cibernetice răuvoitoare; să utilizeze pe deplin regimurile de sancțiuni cibernetice ale UE împotriva persoanelor, entităților și organismelor care au o responsabilitate sau au fost implicate în diferitele atacuri cibernetice care vizează Ucraina; să consolideze protecția și securitatea instituțiilor din Uniune împotriva atacurilor cibernetice, la nivelul UE și al statelor membre; să consolideze urgent capacitățile de apărare cibernetică ale organismelor care joacă un rol strategic în răspunsul imediat la conflicte; |
| --- | --- |

(p)

să acționeze rapid pentru a pune în aplicare cele mai urgente aspecte ale Busolei strategice, inclusiv pentru a continua operaționalizarea articolului 42 alineatul (7) din TUE, ținând seama de cadrul constituțional specific și de mecanismele de securitate ale tuturor statelor membre și luând măsuri concrete pentru a consolida reziliența infrastructurii critice din Uniune, a îmbunătăți securitatea aprovizionării, a obține angajamente precise și ferme din partea statelor membre în ceea ce privește o eficientizare a cheltuielilor pentru apărare și a depune eforturi comune pentru a aborda deficiențele în materie de capabilități, în special în domeniul factorilor determinanți strategici, al formării comune și al educației militare, al intensificării eforturilor de stimulare a comunicării strategice și al unui set consolidat de instrumente pentru a combate amenințările hibride și cibernetice și pentru a combate dezinformarea; să dezvolte în continuare politica de apărare cibernetică a Uniunii; să acționeze în vederea identificării colective în cazul incidentelor cibernetice răuvoitoare; să utilizeze pe deplin regimurile de sancțiuni cibernetice ale UE împotriva persoanelor, entităților și organismelor care au o responsabilitate sau au fost implicate în diferitele atacuri cibernetice care vizează Ucraina; să consolideze protecția și securitatea instituțiilor din Uniune împotriva atacurilor cibernetice, la nivelul UE și al statelor membre; să consolideze urgent capacitățile de apărare cibernetică ale organismelor care joacă un rol strategic în răspunsul imediat la conflicte;

| (q) | să avanseze în elaborarea și operaționalizarea propunerii privind un instrument pentru capacitatea de desfășurare rapidă și, având în vedere importanța sa semnificativă pentru arhitectura de securitate și apărare a Uniunii, să atingă capacitatea operațională cu mult înainte de 2025; |
| --- | --- |

(q)

să avanseze în elaborarea și operaționalizarea propunerii privind un instrument pentru capacitatea de desfășurare rapidă și, având în vedere importanța sa semnificativă pentru arhitectura de securitate și apărare a Uniunii, să atingă capacitatea operațională cu mult înainte de 2025;

| (r) | să revizuiască urgent conceptul de capacitate de desfășurare rapidă, care nu este suficient de ambițios, și să îi revizuiască structura complexă care nu răspunde în mod adecvat nevoii urgente a Uniunii de a avea o unitate militară multinațională permanentă foarte fiabilă, care ar trebui să includă o brigadă terestră multinațională de aproximativ 5 000 de trupe și componente ale forțelor aeriene, maritime și speciale și ale cărei elemente principale ar trebui să fie pregătite să acționeze în termen de două până la trei zile; |
| --- | --- |

(r)

să revizuiască urgent conceptul de capacitate de desfășurare rapidă, care nu este suficient de ambițios, și să îi revizuiască structura complexă care nu răspunde în mod adecvat nevoii urgente a Uniunii de a avea o unitate militară multinațională permanentă foarte fiabilă, care ar trebui să includă o brigadă terestră multinațională de aproximativ 5 000 de trupe și componente ale forțelor aeriene, maritime și speciale și ale cărei elemente principale ar trebui să fie pregătite să acționeze în termen de două până la trei zile;

| (s) | să clarifice de urgență modul în care va fi pus în aplicare articolul 44 din TUE în practică, pentru a crește flexibilitatea PSAC prin a permite unui grup de state membre care doresc și pot face acest lucru, să planifice și să desfășoare misiuni și operații în cadrul UE în numele întregii Uniuni; |
| --- | --- |

(s)

să clarifice de urgență modul în care va fi pus în aplicare articolul 44 din TUE în practică, pentru a crește flexibilitatea PSAC prin a permite unui grup de state membre care doresc și pot face acest lucru, să planifice și să desfășoare misiuni și operații în cadrul UE în numele întregii Uniuni;

| (t) | să încerce să aducă Regatul Unit într-un cadru comun de cooperare în materie de apărare și politică externă, prin adăugarea unor dispoziții relevante în Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit, pentru a maximiza posibilitățile de cooperare dintre UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

(t)

să încerce să aducă Regatul Unit într-un cadru comun de cooperare în materie de apărare și politică externă, prin adăugarea unor dispoziții relevante în Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit, pentru a maximiza posibilitățile de cooperare dintre UE și Regatul Unit;

| (u) | să acționeze rapid în vederea înființării unui comandament militar al UE pe deplin funcțional, prin fuzionarea structurii Capacității militare de planificare și conducere și a Direcției Capacități Civile de Planificare și Control pentru a crea un comandament operațional civil-militar cu drepturi depline, ținând seama de noul mediu de securitate; |
| --- | --- |

(u)

să acționeze rapid în vederea înființării unui comandament militar al UE pe deplin funcțional, prin fuzionarea structurii Capacității militare de planificare și conducere și a Direcției Capacități Civile de Planificare și Control pentru a crea un comandament operațional civil-militar cu drepturi depline, ținând seama de noul mediu de securitate;

| (v) | să înființeze un centru comun de conștientizare a situației, care ar fi instrument esențial pentru a îmbunătăți analiza prospectivă strategică și autonomia strategică a Uniunii; |
| --- | --- |

(v)

să înființeze un centru comun de conștientizare a situației, care ar fi instrument esențial pentru a îmbunătăți analiza prospectivă strategică și autonomia strategică a Uniunii;

| (w) | să folosească pe deplin inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților, în special FEA și PESCO, ca să realimenteze stocurile militare ale statelor membre și să crească capacitățile de apărare ale Uniunii, inclusiv de apărare aeriană și antirachetă, mărind în același timp eficiența PESCO; să recunoască valoarea adăugată a unei cooperări aprofundate cu țările care împărtășesc aceeași viziune cu privire la anumite proiecte concrete în acest context; |
| --- | --- |

(w)

să folosească pe deplin inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților, în special FEA și PESCO, ca să realimenteze stocurile militare ale statelor membre și să crească capacitățile de apărare ale Uniunii, inclusiv de apărare aeriană și antirachetă, mărind în același timp eficiența PESCO; să recunoască valoarea adăugată a unei cooperări aprofundate cu țările care împărtășesc aceeași viziune cu privire la anumite proiecte concrete în acest context;

| (x) | să consolideze în mod semnificativ PSAC civilă în ceea ce privește personalul disponibil, formarea anterioară misiunii, integrarea perspectivei de gen, bugetul acordat și să se asigure că misiunile sale se axează în principal pe nevoile în materie de securitate, justiție și stat de drept ale populației locale și că se încorporează atât un control parlamentar puternic asupra sectorului securității civile, cât și transparență pentru a face modernizarea și reforma mai sustenabile; |
| --- | --- |

(x)

să consolideze în mod semnificativ PSAC civilă în ceea ce privește personalul disponibil, formarea anterioară misiunii, integrarea perspectivei de gen, bugetul acordat și să se asigure că misiunile sale se axează în principal pe nevoile în materie de securitate, justiție și stat de drept ale populației locale și că se încorporează atât un control parlamentar puternic asupra sectorului securității civile, cât și transparență pentru a face modernizarea și reforma mai sustenabile;

| (y) | să crească semnificativ investițiile în controlul armelor la nivel regional și mondial, în neproliferare și dezarmare, în special în abordările multilaterale care reduc răspândirea armelor de distrugere în masă și a mijloacelor de furnizare a acestora; |
| --- | --- |

(y)

să crească semnificativ investițiile în controlul armelor la nivel regional și mondial, în neproliferare și dezarmare, în special în abordările multilaterale care reduc răspândirea armelor de distrugere în masă și a mijloacelor de furnizare a acestora;

| (z) | să sprijine activitatea esențială a Agenției Internaționale pentru Energie Atomică pentru a garanta securitatea instalațiilor nucleare din Ucraina; să consolideze arhitectura mondială de neproliferare, dezarmare și control al armelor de distrugere în masă; să consolideze în continuare gradul său de pregătire în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear; |
| --- | --- |

(z)

să sprijine activitatea esențială a Agenției Internaționale pentru Energie Atomică pentru a garanta securitatea instalațiilor nucleare din Ucraina; să consolideze arhitectura mondială de neproliferare, dezarmare și control al armelor de distrugere în masă; să consolideze în continuare gradul său de pregătire în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear;

| (aa) | să îndemne Comisia să prezinte, fără întârziere, un regim de securitate a aprovizionării pentru apărare, astfel cum a solicitat Consiliul European în 2013 și care a devenit o chestiune de maximă urgență având în vedere situația actuală în materie de securitate; |
| --- | --- |

(aa)

să îndemne Comisia să prezinte, fără întârziere, un regim de securitate a aprovizionării pentru apărare, astfel cum a solicitat Consiliul European în 2013 și care a devenit o chestiune de maximă urgență având în vedere situația actuală în materie de securitate;

| (ab) | să îmbunătățească includerea femeilor și a grupurilor marginalizate în prevenirea, soluționarea, medierea conflictului și în negocierile de pace, pe toate căile, și să acorde o atenție deosebită egalității de gen și drepturilor femeilor, fetelor și grupurilor marginalizate în cadrul PESC și PSAC, în special în situații de conflict; |
| --- | --- |

(ab)

să îmbunătățească includerea femeilor și a grupurilor marginalizate în prevenirea, soluționarea, medierea conflictului și în negocierile de pace, pe toate căile, și să acorde o atenție deosebită egalității de gen și drepturilor femeilor, fetelor și grupurilor marginalizate în cadrul PESC și PSAC, în special în situații de conflict;

Impactul asupra misiunilor și operațiunilor PSAC

| (ac) | să revizuiască și să consolideze, dacă este nevoie și fără întârziere, mandatul misiunii EUAM Ucraina și al misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene (EUBAM) în Moldova și Ucraina, în funcție de necesitățile comunicate de autoritățile ucrainene și moldovene, pentru a se adapta la noua realitate geopolitică și să sprijine prompt și eficient autoritățile ucrainene și moldovene; |
| --- | --- |

(ac)

să revizuiască și să consolideze, dacă este nevoie și fără întârziere, mandatul misiunii EUAM Ucraina și al misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene (EUBAM) în Moldova și Ucraina, în funcție de necesitățile comunicate de autoritățile ucrainene și moldovene, pentru a se adapta la noua realitate geopolitică și să sprijine prompt și eficient autoritățile ucrainene și moldovene;

| (ad) | să ia măsuri pentru a asigura reînnoirea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU, pentru a permite operațiilor PSAC să îndeplinească sarcini esențiale pentru securitatea globală; |
| --- | --- |

(ad)

să ia măsuri pentru a asigura reînnoirea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU, pentru a permite operațiilor PSAC să îndeplinească sarcini esențiale pentru securitatea globală;

| (ae) | să îmbunătățească generarea de forțe și să consolideze personalul, capacitatea de răspuns, resursele și comunicarea strategică pentru toate misiunile și operațiile PSAC, în special pentru cele afectate de deteriorarea situației amenințărilor, în special misiunea de monitorizare a UE în Georgia și operația ALTHEA în Bosnia și Herțegovina, în acest din urmă caz prin asigurarea disponibilității și pregătirii adecvate a unor rezerve suficiente în eventualitatea deteriorării situației în materie de securitate din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

(ae)

să îmbunătățească generarea de forțe și să consolideze personalul, capacitatea de răspuns, resursele și comunicarea strategică pentru toate misiunile și operațiile PSAC, în special pentru cele afectate de deteriorarea situației amenințărilor, în special misiunea de monitorizare a UE în Georgia și operația ALTHEA în Bosnia și Herțegovina, în acest din urmă caz prin asigurarea disponibilității și pregătirii adecvate a unor rezerve suficiente în eventualitatea deteriorării situației în materie de securitate din Bosnia și Herțegovina;

| (af) | să îmbunătățească capacitatea serviciilor de informații a operațiilor PSAC la fața locului și să îmbunătățească conștientizarea situației; |
| --- | --- |

(af)

să îmbunătățească capacitatea serviciilor de informații a operațiilor PSAC la fața locului și să îmbunătățească conștientizarea situației;

| (ag) | să mărească reziliența misiunilor și operațiilor PSAC pe teren împotriva atacurilor cibernetice și hibride, cum ar fi campaniile de dezinformare menite să le afecteze credibilitatea în ochii populațiilor locale; |
| --- | --- |

(ag)

să mărească reziliența misiunilor și operațiilor PSAC pe teren împotriva atacurilor cibernetice și hibride, cum ar fi campaniile de dezinformare menite să le afecteze credibilitatea în ochii populațiilor locale;

| (ah) | să solicite ca țările în care se desfășoară misiuni și operații PSAC ale UE să sprijine consolidarea capacităților pentru aceste misiuni și operații, astfel încât contractele lor cu companii militare private de securitate care ar fi implicate în încălcări ale drepturilor omului să poată fi reziliate; |
| --- | --- |

(ah)

să solicite ca țările în care se desfășoară misiuni și operații PSAC ale UE să sprijine consolidarea capacităților pentru aceste misiuni și operații, astfel încât contractele lor cu companii militare private de securitate care ar fi implicate în încălcări ale drepturilor omului să poată fi reziliate;

Cooperarea UE-NATO

| (ai) | să finalizeze rapid lucrările pentru o a treia Declarație comună UE-NATO, de substanță, și să se asigure că obiectivele și prioritățile Busolei strategice sunt luate în considerare corespunzător în momentul elaborării conceptului strategic al NATO și că sunt adoptate ulterior la summitul de la Madrid; să se asigure că Busola strategică și conceptul strategic al NATO sunt aliniate și duc la o mai mare complementaritate strategică; |
| --- | --- |

(ai)

să finalizeze rapid lucrările pentru o a treia Declarație comună UE-NATO, de substanță, și să se asigure că obiectivele și prioritățile Busolei strategice sunt luate în considerare corespunzător în momentul elaborării conceptului strategic al NATO și că sunt adoptate ulterior la summitul de la Madrid; să se asigure că Busola strategică și conceptul strategic al NATO sunt aliniate și duc la o mai mare complementaritate strategică;

| (aj) | să crească semnificativ finanțarea și să accelereze realizarea proiectelor esențiale legate de mobilitatea militară în strânsă coordonare cu NATO; subliniază că este extrem de important să se îmbunătățească infrastructura de transport a Europei și să se uniformizeze procedurile vamale pentru a permite desfășurarea de trupe în întreaga Europă în timp util; |
| --- | --- |

(aj)

să crească semnificativ finanțarea și să accelereze realizarea proiectelor esențiale legate de mobilitatea militară în strânsă coordonare cu NATO; subliniază că este extrem de important să se îmbunătățească infrastructura de transport a Europei și să se uniformizeze procedurile vamale pentru a permite desfășurarea de trupe în întreaga Europă în timp util;

| (ak) | să se angajeze, în cadrul Uniunii și împreună cu NATO, cu țările relevante din afara UE și cu Ucraina, pentru a discuta despre garanțiile de securitate pentru Ucraina; |
| --- | --- |

(ak)

să se angajeze, în cadrul Uniunii și împreună cu NATO, cu țările relevante din afara UE și cu Ucraina, pentru a discuta despre garanțiile de securitate pentru Ucraina;

| (al) | să încurajeze statele membre ale UE să își majoreze bugetele și investițiile în domeniul apărării și să recunoască obiectivul NATO de a cheltui 2 % din PIB pentru apărare, pentru a elimina lacunele existente în materie de capabilități și pentru a asigura protecția adecvată a persoanelor din UE, având în vedere amenințarea militară tot mai mare reprezentată de Rusia din vecinătatea imediată a Uniunii; |
| --- | --- |

(al)

să încurajeze statele membre ale UE să își majoreze bugetele și investițiile în domeniul apărării și să recunoască obiectivul NATO de a cheltui 2 % din PIB pentru apărare, pentru a elimina lacunele existente în materie de capabilități și pentru a asigura protecția adecvată a persoanelor din UE, având în vedere amenințarea militară tot mai mare reprezentată de Rusia din vecinătatea imediată a Uniunii;

| (am) | încurajează o consolidare și mai mare a prezenței sporite a NATO în statele membre ale UE cele mai apropiate din punct de vedere geografic de agresorul rus și de conflict; |
| --- | --- |

(am)

încurajează o consolidare și mai mare a prezenței sporite a NATO în statele membre ale UE cele mai apropiate din punct de vedere geografic de agresorul rus și de conflict;

Extinderea și relațiile cu țările din vecinătatea europeană

| (an) | să recunoască faptul că integrarea europeană a Balcanilor de Vest este esențială pentru stabilitatea și securitatea pe termen lung a Uniunii Europene, motiv pentru care Parlamentul dorește să ofere acestor țări o perspectivă credibilă de aderare la UE; să solicite o asistență politică și economică sporită și o cooperare mai strânsă în materie de comerț și securitate cu partenerii Uniunii din Balcanii de Vest și din țările Parteneriatului estic, inclusiv în domeniul războiului chimic, biologic, radiologic și nuclear, al securității cibernetice și al rezilienței entităților critice, ca parte a politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

(an)

să recunoască faptul că integrarea europeană a Balcanilor de Vest este esențială pentru stabilitatea și securitatea pe termen lung a Uniunii Europene, motiv pentru care Parlamentul dorește să ofere acestor țări o perspectivă credibilă de aderare la UE; să solicite o asistență politică și economică sporită și o cooperare mai strânsă în materie de comerț și securitate cu partenerii Uniunii din Balcanii de Vest și din țările Parteneriatului estic, inclusiv în domeniul războiului chimic, biologic, radiologic și nuclear, al securității cibernetice și al rezilienței entităților critice, ca parte a politicii europene de vecinătate;

| (ao) | să revizuiască politica europeană de vecinătate cu scopul de a evalua în detaliu impactul războiului Rusiei împotriva Ucrainei asupra cooperării în cadrul Parteneriatului estic; să elaboreze, în plus, propuneri privind modalitățile de continuare a consolidării legăturilor cu țările Parteneriatului estic într-un context marcat de o agresiune militară directă și de alte amenințări concrete la adresa securității, de campanii de dezinformare specifice și de consecințele economice și sociale ale confruntării cu Rusia, inclusiv pentru aspirațiile europene ale Moldovei și Georgiei, precum și pentru progresul continuu al reformelor respective; |
| --- | --- |

(ao)

să revizuiască politica europeană de vecinătate cu scopul de a evalua în detaliu impactul războiului Rusiei împotriva Ucrainei asupra cooperării în cadrul Parteneriatului estic; să elaboreze, în plus, propuneri privind modalitățile de continuare a consolidării legăturilor cu țările Parteneriatului estic într-un context marcat de o agresiune militară directă și de alte amenințări concrete la adresa securității, de campanii de dezinformare specifice și de consecințele economice și sociale ale confruntării cu Rusia, inclusiv pentru aspirațiile europene ale Moldovei și Georgiei, precum și pentru progresul continuu al reformelor respective;

| (ap) | să întărească prezența diplomatică și angajamentul Uniunii în țările care sunt interesate de o cooperare consolidată cu Uniunea, în special în țările Parteneriatului estic și cele din Balcanii de Vest, precum și în țările în care ingerința Rusiei le amenință stabilitatea, securitatea sau traiectoria democratică; |
| --- | --- |

(ap)

să întărească prezența diplomatică și angajamentul Uniunii în țările care sunt interesate de o cooperare consolidată cu Uniunea, în special în țările Parteneriatului estic și cele din Balcanii de Vest, precum și în țările în care ingerința Rusiei le amenință stabilitatea, securitatea sau traiectoria democratică;

| (aq) | să consolideze urgent strategia de extindere a Uniunii, garantând în același timp că politica de extindere, perspectivele de aderare și procesul de aderare contribuie la consolidarea securității și stabilității, a democrației și a statului de drept, precum și a prosperității economice și sociale, precum și la menținerea credibilității, coerenței și eficacității acțiunii UE și a coeziunii interne a UE; |
| --- | --- |

(aq)

să consolideze urgent strategia de extindere a Uniunii, garantând în același timp că politica de extindere, perspectivele de aderare și procesul de aderare contribuie la consolidarea securității și stabilității, a democrației și a statului de drept, precum și a prosperității economice și sociale, precum și la menținerea credibilității, coerenței și eficacității acțiunii UE și a coeziunii interne a UE;

Controlul parlamentar

| (ar) | să implice Parlamentul în continuarea concretă a implementării și în controlul Instrumentului european pentru pace, care este un instrument din afara bugetului; să se asigure că Parlamentul este implicat în mod semnificativ în controlul, implementarea și revizuirea periodică a Busolei strategice; să încurajeze schimburile cu miniștrii naționali din Parlamentul European pe teme care reprezintă priorități actuale ale UE; reamintește rolul important al parlamentelor naționale în statele membre, subliniază rolul esențial pe care îl poate juca Adunarea Parlamentară a NATO și, prin urmare, cere o consolidare și mai mare a relațiilor Parlamentului cu Adunarea Parlamentară a NATO; |
| --- | --- |

(ar)

să implice Parlamentul în continuarea concretă a implementării și în controlul Instrumentului european pentru pace, care este un instrument din afara bugetului; să se asigure că Parlamentul este implicat în mod semnificativ în controlul, implementarea și revizuirea periodică a Busolei strategice; să încurajeze schimburile cu miniștrii naționali din Parlamentul European pe teme care reprezintă priorități actuale ale UE; reamintește rolul important al parlamentelor naționale în statele membre, subliniază rolul esențial pe care îl poate juca Adunarea Parlamentară a NATO și, prin urmare, cere o consolidare și mai mare a relațiilor Parlamentului cu Adunarea Parlamentară a NATO;

| (as) | să înlocuiască Declarația unilaterală privind responsabilitatea politică cu un acord bilateral cu ÎR/HR, care să stabilească toate aspectele relației lor; |
| --- | --- |

(as)

să înlocuiască Declarația unilaterală privind responsabilitatea politică cu un acord bilateral cu ÎR/HR, care să stabilească toate aspectele relației lor;

Chestiuni bugetare

| (at) | să urmărească ca Parlamentul să aibă o funcție bugetară cuprinzătoare în domeniul politicii externe de securitate și apărare, prevăzută la articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1) și articolul 41 din TUE, în special în ceea ce privește deciziile luate în temeiul articolului 42 alineatul (2), articolului 45 și articolului 46 din TUE; |
| --- | --- |

(at)

să urmărească ca Parlamentul să aibă o funcție bugetară cuprinzătoare în domeniul politicii externe de securitate și apărare, prevăzută la articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1) și articolul 41 din TUE, în special în ceea ce privește deciziile luate în temeiul articolului 42 alineatul (2), articolului 45 și articolului 46 din TUE;

| (au) | să încurajeze UE și statele sale membre să se ridice la înălțimea voinței politice exprimate prin Declarația de la Versailles și să sprijine cu fermitate și să crească nivelul de ambiție al comunicării comune din 18 mai 2022 privind decalajele în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat, pentru a elimina rapid decalajele identificate în această comunicare și în procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea, asigurând în același timp o veritabilă valoare adăugată europeană; astfel, să efectueze evaluări adecvate ale mijloacelor financiare comune ale Uniunii și ale instrumentelor necesare pentru o politică de securitate și de apărare a UE mai eficace și mai credibilă, sprijinind în același timp posibilitățile de sinergii cu alte fonduri ale UE, cum ar fi completarea FED cu un grup operativ comun pentru achiziții publice și un mecanism comun de achiziții publice, consolidând astfel securitatea statelor membre ale UE și să ofere o securitate adecvată tuturor persoanelor din Uniune; |
| --- | --- |

(au)

să încurajeze UE și statele sale membre să se ridice la înălțimea voinței politice exprimate prin Declarația de la Versailles și să sprijine cu fermitate și să crească nivelul de ambiție al comunicării comune din 18 mai 2022 privind decalajele în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat, pentru a elimina rapid decalajele identificate în această comunicare și în procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea, asigurând în același timp o veritabilă valoare adăugată europeană; astfel, să efectueze evaluări adecvate ale mijloacelor financiare comune ale Uniunii și ale instrumentelor necesare pentru o politică de securitate și de apărare a UE mai eficace și mai credibilă, sprijinind în același timp posibilitățile de sinergii cu alte fonduri ale UE, cum ar fi completarea FED cu un grup operativ comun pentru achiziții publice și un mecanism comun de achiziții publice, consolidând astfel securitatea statelor membre ale UE și să ofere o securitate adecvată tuturor persoanelor din Uniune;

| (av) | să utilizeze pe deplin posibilitățile de finanțare din bugetul Uniunii prevăzute în tratate, așa cum se propune în comunicarea comună privind decalajele în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat, pentru a facilita și a efectua o revizuire a posibilităților de finanțare în contextul evaluării la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, cu scopul de a furniza fondurile majorate necesare pentru instrumentele UE și inițiativele relevante ale UE în domeniul apărării; să consolideze FEA și să mărească numărului și relevanța proiectelor colaborative din industria de apărare; să reducă sarcina birocratică pentru întreprinderile care depun cereri de oferte, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; să extindă Instrumentul european pentru pace și proiectul de mobilitate militară; să faciliteze finanțarea generării de forțe pentru operațiunile, misiunile militare și exercițiile în direct ale PSAC; și să pună rapid în aplicare măsurile propuse drept contribuție a Comisiei la apărarea europeană; |
| --- | --- |

(av)

să utilizeze pe deplin posibilitățile de finanțare din bugetul Uniunii prevăzute în tratate, așa cum se propune în comunicarea comună privind decalajele în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat, pentru a facilita și a efectua o revizuire a posibilităților de finanțare în contextul evaluării la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, cu scopul de a furniza fondurile majorate necesare pentru instrumentele UE și inițiativele relevante ale UE în domeniul apărării; să consolideze FEA și să mărească numărului și relevanța proiectelor colaborative din industria de apărare; să reducă sarcina birocratică pentru întreprinderile care depun cereri de oferte, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; să extindă Instrumentul european pentru pace și proiectul de mobilitate militară; să faciliteze finanțarea generării de forțe pentru operațiunile, misiunile militare și exercițiile în direct ale PSAC; și să pună rapid în aplicare măsurile propuse drept contribuție a Comisiei la apărarea europeană;

| (aw) | să se asigure că propunerea de buget pentru 2023 include o finanțare adecvată pentru Agenția Europeană de Apărare, Centrul Satelitar al UE, PESCO, capacitatea de desfășurare rapidă a UE preconizată în cadrul bugetului PESC, precum și, în cadrul aceluiași titlu și al altor titluri, după caz, finanțarea pentru inițiativele menționate mai sus în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

(aw)

să se asigure că propunerea de buget pentru 2023 include o finanțare adecvată pentru Agenția Europeană de Apărare, Centrul Satelitar al UE, PESCO, capacitatea de desfășurare rapidă a UE preconizată în cadrul bugetului PESC, precum și, în cadrul aceluiași titlu și al altor titluri, după caz, finanțarea pentru inițiativele menționate mai sus în conformitate cu tratatele;

| (ax) | să raționalizeze și să coordoneze eforturile anunțate ale statelor membre de a crește cheltuielile pentru apărare și să elaboreze rapid planul comun al Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă pentru achizițiile publice comune ale UE de sisteme militare pentru a atinge cel mai înalt nivel de coerență și impact pentru securitatea colectivă și apărarea teritorială ale Europei în scopul de a evita dublarea și fragmentarea; |
| --- | --- |

(ax)

să raționalizeze și să coordoneze eforturile anunțate ale statelor membre de a crește cheltuielile pentru apărare și să elaboreze rapid planul comun al Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă pentru achizițiile publice comune ale UE de sisteme militare pentru a atinge cel mai înalt nivel de coerență și impact pentru securitatea colectivă și apărarea teritorială ale Europei în scopul de a evita dublarea și fragmentarea;

| (ay) | să îmbunătățească posibilitățile de finanțare pentru industria europeană de apărare prin eliminarea echipamentelor militare de pe lista Băncii Europene de Investiții de activități excluse; |
| --- | --- |

(ay)

să îmbunătățească posibilitățile de finanțare pentru industria europeană de apărare prin eliminarea echipamentelor militare de pe lista Băncii Europene de Investiții de activități excluse;

Ucraina

| (az) | să furnizeze fără întârziere arme, în conformitate cu nevoile comunicate de autoritățile ucrainene, în special prin utilizarea Instrumentului european pentru pace și a mecanismului „clearing house”, și în cadrul acordurilor bilaterale ale statelor membre cu Ucraina; |
| --- | --- |

(az)

să furnizeze fără întârziere arme, în conformitate cu nevoile comunicate de autoritățile ucrainene, în special prin utilizarea Instrumentului european pentru pace și a mecanismului „clearing house”, și în cadrul acordurilor bilaterale ale statelor membre cu Ucraina;

| (ba) | să admită că Declarația de la Versailles recunoaște aspirațiile europene ale Ucrainei și cererea sa de aderare la UE și îi acordă statutul de țară candidată la UE ca un semn politic clar de solidaritate cu poporul ucrainean; |
| --- | --- |

(ba)

să admită că Declarația de la Versailles recunoaște aspirațiile europene ale Ucrainei și cererea sa de aderare la UE și îi acordă statutul de țară candidată la UE ca un semn politic clar de solidaritate cu poporul ucrainean;

| (bb) | să evidențieze clar faptul că Ucraina, la fel ca orice altă țară, are dreptul suveran de a decide singură, fără ca țările terțe să intervină în alianțele sale politice și în integrarea sa economică; |
| --- | --- |

(bb)

să evidențieze clar faptul că Ucraina, la fel ca orice altă țară, are dreptul suveran de a decide singură, fără ca țările terțe să intervină în alianțele sale politice și în integrarea sa economică;

| (bc) | să sprijine anchetarea crimelor de război comise de Rusia în Ucraina, inclusiv prin a solicita înființarea unui tribunal special al ONU; să se asigure că autorii crimelor de război și cei care au încălcat drepturile omului sunt trași la răspundere și să solicite Uniunii și statelor sale membre să sprijine Ucraina în anchetele sale internaționale privind crimele de război; |
| --- | --- |

(bc)

să sprijine anchetarea crimelor de război comise de Rusia în Ucraina, inclusiv prin a solicita înființarea unui tribunal special al ONU; să se asigure că autorii crimelor de război și cei care au încălcat drepturile omului sunt trași la răspundere și să solicite Uniunii și statelor sale membre să sprijine Ucraina în anchetele sale internaționale privind crimele de război;

Sancțiuni

| (bd) | să asigure monitorizarea cuprinzătoare a sancțiunilor UE și a punerii lor în aplicare și să emită orientări destinate statelor membre cu privire la modul corect de punere în aplicare și de asigurare a respectării acestora; să aplice sancțiuni secundare entităților și țărilor terțe care facilitează eludarea sancțiunilor UE împotriva Rusiei; să colaboreze cu partenerii internaționali pentru a studia în detaliu impactul sancțiunilor impuse Rusiei până în prezent; să stabilească contacte cu țările din afara UE și, în special, cu țările candidate la UE și să încurajeze o mai mare aliniere la măsurile restrictive ale UE; |
| --- | --- |

(bd)

să asigure monitorizarea cuprinzătoare a sancțiunilor UE și a punerii lor în aplicare și să emită orientări destinate statelor membre cu privire la modul corect de punere în aplicare și de asigurare a respectării acestora; să aplice sancțiuni secundare entităților și țărilor terțe care facilitează eludarea sancțiunilor UE împotriva Rusiei; să colaboreze cu partenerii internaționali pentru a studia în detaliu impactul sancțiunilor impuse Rusiei până în prezent; să stabilească contacte cu țările din afara UE și, în special, cu țările candidate la UE și să încurajeze o mai mare aliniere la măsurile restrictive ale UE;

| (be) | să consolideze capacitatea Comisiei de a pune în aplicare măsuri restrictive și de a publica săptămânal statistici esențiale; |
| --- | --- |

(be)

să consolideze capacitatea Comisiei de a pune în aplicare măsuri restrictive și de a publica săptămânal statistici esențiale;

| (bf) | să abordeze diferența de niveluri dintre statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a sancțiunilor specifice împotriva persoanelor care au legături cu Kremlinul și să influențeze statele membre care nu au făcut încă acest lucru pentru a acorda Ucrainei toată asistența militară, financiară și umanitară necesară și pentru a impune un embargo total asupra importurilor rusești de gaze, petrol și cărbune în UE; |
| --- | --- |

(bf)

să abordeze diferența de niveluri dintre statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a sancțiunilor specifice împotriva persoanelor care au legături cu Kremlinul și să influențeze statele membre care nu au făcut încă acest lucru pentru a acorda Ucrainei toată asistența militară, financiară și umanitară necesară și pentru a impune un embargo total asupra importurilor rusești de gaze, petrol și cărbune în UE;

| (bg) | să desfășoare o ofensivă diplomatică în toate statele care s-au abținut sau au votat împotriva rezoluțiilor Adunării Generale a ONU pentru a le face să înțeleagă gravitatea agresiunii ruse și necesitatea unui răspuns unanim din partea comunității internaționale; |
| --- | --- |

(bg)

să desfășoare o ofensivă diplomatică în toate statele care s-au abținut sau au votat împotriva rezoluțiilor Adunării Generale a ONU pentru a le face să înțeleagă gravitatea agresiunii ruse și necesitatea unui răspuns unanim din partea comunității internaționale;

| (bh) | să aplice o abordare holistică față de Federația Rusă și să abandoneze orice angajament selectiv cu Moscova ca răspuns la atrocitățile și crimele de război orchestrate de elitele politice ruse și comise de trupele ruse, de cei care acționează în numele lor și de mercenari în Ucraina și în alte părți; să tragă la răspundere factorii de decizie responsabili de aceste acte și să îi aducă în fața justiției internaționale; |
| --- | --- |

(bh)

să aplice o abordare holistică față de Federația Rusă și să abandoneze orice angajament selectiv cu Moscova ca răspuns la atrocitățile și crimele de război orchestrate de elitele politice ruse și comise de trupele ruse, de cei care acționează în numele lor și de mercenari în Ucraina și în alte părți; să tragă la răspundere factorii de decizie responsabili de aceste acte și să îi aducă în fața justiției internaționale;

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0039.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0040.

(3)  JO L 102, 24.3.2021, p. 14.

(4)  JO C 263, 25.7.2018, p. 125.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0121.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0099.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(8)  JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

(9)  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/148 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/148

---

P9_TA(2022)0220

Numirea unui membru în juriul de selecție pentru Parchetul European

Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2022 privind numirea Margreetei Fröberg ca membră a juriului înființat în temeiul articolului 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (2022/2043(INS))

(2022/C 493/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (B9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (B9-0290/2022),

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Margreet Fröberg îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului, |
| --- | --- |

A.

întrucât Margreet Fröberg îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului,

| 1. | propune ca Margreet Fröberg să fie numită membră a juriului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 283, 31.10.2017, p. 1.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/149

---

P9_TA(2022)0221

Prelungirea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 493/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06531/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06531/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 189 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0147/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 189 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0147/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0153/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0153/2022),

| 1. | aprobă prelungirea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

---

Miercuri, 8 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/150

---

P9_TA(2022)0227

Consolidarea mandatului Europol: introducerea de semnalări în SIS ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, în ceea ce privește introducerea de semnalări de către Europol (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0791), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0791),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0394/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0394/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0287/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0287/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0350

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/151

---

P9_TA(2022)0228

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil UE-Mauritania și protocolul său de punere în aplicare ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 493/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (12208/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (12208/2021),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania (12446/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania (12446/2021),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0419/2021),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A9-0148/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A9-0148/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0229.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/152 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/152

---

P9_TA(2022)0229

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil UE- Mauritania și protocolul său de punere în aplicare (rezoluție)

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 8 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

(2022/C 493/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12208/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12208/2021),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/99 a Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania privind prelungirea protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, care expiră la 15 noiembrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/99 a Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania privind prelungirea protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, care expiră la 15 noiembrie 2021 (1),

| — | având în vedere Decizia Consiliului (UE) 2021/2123 din 11 noiembrie 2021 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului (UE) 2021/2123 din 11 noiembrie 2021 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania, precum și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 8 iunie 2022 (3) referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 8 iunie 2022 (3) referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, care a intrat în vigoare la 8 august 2008 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, care a intrat în vigoare la 8 august 2008 (4),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului durabil între Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului durabil între Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii” (6),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)) (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)) (C9-0419/2021),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat din 23 iunie 2000 între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (7) (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat din 23 iunie 2000 între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (7) (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere publicația Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) din 2015 intitulată „Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication” (Orientări voluntare pentru asigurarea unui pescuit durabil la scară mică în contextul securității alimentare și al eradicării sărăciei), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) din 2015 intitulată „Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication” (Orientări voluntare pentru asigurarea unui pescuit durabil la scară mică în contextul securității alimentare și al eradicării sărăciei),

| — | având în vedere raportul de sinteză din 2020 al Grupului de lucru al FAO privind evaluarea peștilor pelagici mici din largul Africii de Nord-Vest în 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză din 2020 al Grupului de lucru al FAO privind evaluarea peștilor pelagici mici din largul Africii de Nord-Vest în 2019,

| — | având în vedere politica comună în domeniul pescuitului, în special dimensiunea sa externă, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica comună în domeniul pescuitului, în special dimensiunea sa externă,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării,

| — | având în vedere angajamentul UE față de coerența politicilor în favoarea dezvoltării, astfel cum este consacrat la articolul 208 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul UE față de coerența politicilor în favoarea dezvoltării, astfel cum este consacrat la articolul 208 din TFUE,

| — | având în vedere evaluarea ex-ante și ex-post de către Comisie a acordului și protocolului anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea ex-ante și ex-post de către Comisie a acordului și protocolului anterior,

| — | având în vedere raportul reuniunii extraordinare a Comitetului științific comun privind acordul de pescuit semnat între Republica Islamică Mauritania și Uniunea Europeană, care a avut loc în perioada 10-12 februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul reuniunii extraordinare a Comitetului științific comun privind acordul de pescuit semnat între Republica Islamică Mauritania și Uniunea Europeană, care a avut loc în perioada 10-12 februarie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (8),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0154/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0154/2022),

| A. | întrucât acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului durabil trebuie puse în aplicare în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile pentru a asigura operațiuni de pescuit durabil care utilizează doar capturile excedentare admisibile în țara parteneră; întrucât sprijinul sectorial ar trebui să contribuie la dezvoltarea durabilă a sectorului pescuitului, în special prin sprijinirea pescuitului la scară mică, consolidând totodată securitatea alimentară locală și comunitățile locale; |
| --- | --- |

A.

întrucât acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului durabil trebuie puse în aplicare în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile pentru a asigura operațiuni de pescuit durabil care utilizează doar capturile excedentare admisibile în țara parteneră; întrucât sprijinul sectorial ar trebui să contribuie la dezvoltarea durabilă a sectorului pescuitului, în special prin sprijinirea pescuitului la scară mică, consolidând totodată securitatea alimentară locală și comunitățile locale;

| B. | întrucât primul acord în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania datează din 1987 și întrucât ultimul protocol de punere în aplicare, care a avut o durată inițială de patru ani, din 2015 până în 2019, a fost prelungit de două ori cu un an și a expirat la 15 noiembrie 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât primul acord în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania datează din 1987 și întrucât ultimul protocol de punere în aplicare, care a avut o durată inițială de patru ani, din 2015 până în 2019, a fost prelungit de două ori cu un an și a expirat la 15 noiembrie 2021;

| C. | întrucât Uniunea și Mauritania au ajuns la un acord privind un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului durabil și protocolul la acesta la 28 iulie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea și Mauritania au ajuns la un acord privind un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului durabil și protocolul la acesta la 28 iulie 2021;

| D. | întrucât Uniunea Europeană și țările africane au semnat mai multe acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului durabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea Europeană și țările africane au semnat mai multe acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului durabil;

| E. | întrucât noul protocol acoperă o perioadă de cinci ani și oferă posibilități de pescuit similare celor din protocolul precedent, contribuția financiară a Uniunii pentru accesul la pescuit ridicându-se la 57,5 milioane EUR pe an, iar contribuția sa la sprijinul sectorial fiind de 16,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

E.

întrucât noul protocol acoperă o perioadă de cinci ani și oferă posibilități de pescuit similare celor din protocolul precedent, contribuția financiară a Uniunii pentru accesul la pescuit ridicându-se la 57,5 milioane EUR pe an, iar contribuția sa la sprijinul sectorial fiind de 16,5 milioane EUR;

| F. | întrucât Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Mauritania este cel mai mare acord mixt al UE; întrucât acesta prevede posibilități de pescuit pentru nave din 10 state membre ce vizează specii demersale și pelagice care, asemenea tonului, sunt specii mari migratoare, în limitele surplusului disponibil astfel cum este definit la articolul 62 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, ținând seama de capacitatea de pescuit a flotelor Mauritaniei; |
| --- | --- |

F.

întrucât Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Mauritania este cel mai mare acord mixt al UE; întrucât acesta prevede posibilități de pescuit pentru nave din 10 state membre ce vizează specii demersale și pelagice care, asemenea tonului, sunt specii mari migratoare, în limitele surplusului disponibil astfel cum este definit la articolul 62 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, ținând seama de capacitatea de pescuit a flotelor Mauritaniei;

| G. | întrucât pescuitul excesiv al stocurilor de pești pelagici mici, în special Sardinella, și prelucrarea acestora în făină de pește și ulei de pește au repercusiuni extrem de grave nu numai asupra apelor locale, de exemplu prin poluarea generată de apele reziduale, ci și asupra securității alimentare a populațiilor locale din întreaga regiune a Africii de Vest; întrucât, în 2017, Mauritania s-a angajat să reducă și să elimine treptat producția de făină de pește și ulei de pește până în 2020; întrucât, din 2010, producția acestora s-a triplat, iar fabricile de făină de pește din Mauritania și din țările învecinate s-au extins; |
| --- | --- |

G.

întrucât pescuitul excesiv al stocurilor de pești pelagici mici, în special Sardinella, și prelucrarea acestora în făină de pește și ulei de pește au repercusiuni extrem de grave nu numai asupra apelor locale, de exemplu prin poluarea generată de apele reziduale, ci și asupra securității alimentare a populațiilor locale din întreaga regiune a Africii de Vest; întrucât, în 2017, Mauritania s-a angajat să reducă și să elimine treptat producția de făină de pește și ulei de pește până în 2020; întrucât, din 2010, producția acestora s-a triplat, iar fabricile de făină de pește din Mauritania și din țările învecinate s-au extins;

| H. | întrucât sunt necesare date științifice solide, sisteme eficiente de monitorizare și control, precum și transparență în ceea ce privește capturile și licențele de pescuit pentru ca statele de coastă să stabilească surplusul disponibil de stocuri comune de pești pelagici mici și pentru a se asigura că deciziile de gestionare a stocurilor sunt luate în așa fel încât să se evite recolte peste limitele științifice; întrucât, în ceea ce privește gestionarea peștilor pelagici mici în Mauritania, raportul din 2021 al reuniunii extraordinare a Comitetului științific comun a sprijinit măsuri suplimentare de reducere a eforturilor de pescuit în zona de pescuit de 15 mile marine a țării, cum ar fi introducerea unor cote pentru stocurile despre care s-a confirmat științific că sunt supraexploatate; |
| --- | --- |

H.

întrucât sunt necesare date științifice solide, sisteme eficiente de monitorizare și control, precum și transparență în ceea ce privește capturile și licențele de pescuit pentru ca statele de coastă să stabilească surplusul disponibil de stocuri comune de pești pelagici mici și pentru a se asigura că deciziile de gestionare a stocurilor sunt luate în așa fel încât să se evite recolte peste limitele științifice; întrucât, în ceea ce privește gestionarea peștilor pelagici mici în Mauritania, raportul din 2021 al reuniunii extraordinare a Comitetului științific comun a sprijinit măsuri suplimentare de reducere a eforturilor de pescuit în zona de pescuit de 15 mile marine a țării, cum ar fi introducerea unor cote pentru stocurile despre care s-a confirmat științific că sunt supraexploatate;

| I. | întrucât sprijinul sectorial în temeiul noului protocol este îndreptat către opt domenii de intervenție; întrucât acestea includ, printre altele, sprijinul pentru pescuitul artizanal și comunitățile costiere, consolidarea cercetării științifice și consolidarea activităților de control și supraveghere și a sprijinului tehnic acordat autorităților mauritane; întrucât comitetul comun va aproba un program sectorial multianual pentru utilizarea acestui sprijin; întrucât autoritățile mauritane au obligația să prezinte un raport final privind punerea în aplicare a sprijinului sectorial; |
| --- | --- |

I.

întrucât sprijinul sectorial în temeiul noului protocol este îndreptat către opt domenii de intervenție; întrucât acestea includ, printre altele, sprijinul pentru pescuitul artizanal și comunitățile costiere, consolidarea cercetării științifice și consolidarea activităților de control și supraveghere și a sprijinului tehnic acordat autorităților mauritane; întrucât comitetul comun va aproba un program sectorial multianual pentru utilizarea acestui sprijin; întrucât autoritățile mauritane au obligația să prezinte un raport final privind punerea în aplicare a sprijinului sectorial;

| J. | întrucât noul protocol instituie un nou organism de coordonare (cellule de coordination) pentru a sprijini punerea în aplicare a proiectelor definite în program, acest organism urmând să fie responsabil de monitorizarea deciziilor comitetului mixt; |
| --- | --- |

J.

întrucât noul protocol instituie un nou organism de coordonare (cellule de coordination) pentru a sprijini punerea în aplicare a proiectelor definite în program, acest organism urmând să fie responsabil de monitorizarea deciziilor comitetului mixt;

| K. | întrucât articolul 7 din noul protocol permite Uniunii și Mauritaniei să revizuiască posibilitățile de pescuit în al treilea an de aplicare, respectând sustenabilitatea resurselor din zona de pescuit și implicând o adaptare a contribuției financiare a UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 7 din noul protocol permite Uniunii și Mauritaniei să revizuiască posibilitățile de pescuit în al treilea an de aplicare, respectând sustenabilitatea resurselor din zona de pescuit și implicând o adaptare a contribuției financiare a UE;

| L. | întrucât noul protocol introduce taxe diferite pentru armatori la categoria 6 (traulere frigorifice pentru pescuit pelagic), acestea reflectând mai adecvat valoarea de piață a fiecărei specii pelagice pescuite; |
| --- | --- |

L.

întrucât noul protocol introduce taxe diferite pentru armatori la categoria 6 (traulere frigorifice pentru pescuit pelagic), acestea reflectând mai adecvat valoarea de piață a fiecărei specii pelagice pescuite;

| M. | întrucât la articolul 3 din noul acord se prevede că flota UE trebuie să beneficieze de aceleași condiții tehnice de pescuit și de acces la resurse ca orice altă flotă; întrucât același articol impune consolidarea schimbului de informații și obligă Mauritania să facă publice toate acordurile care permit accesul navelor străine în zona sa de pescuit; |
| --- | --- |

M.

întrucât la articolul 3 din noul acord se prevede că flota UE trebuie să beneficieze de aceleași condiții tehnice de pescuit și de acces la resurse ca orice altă flotă; întrucât același articol impune consolidarea schimbului de informații și obligă Mauritania să facă publice toate acordurile care permit accesul navelor străine în zona sa de pescuit;

| N. | întrucât noul protocol modifică și extinde zona de pescuit pentru peștii pelagici mici pentru navele UE; întrucât articolul 9 din protocol impune Mauritaniei să elaboreze, în termen de șase luni de la punerea în aplicare a protocolului, un plan de gestionare sustenabilă a pescuitului de pești pelagici mici, aplicabil tuturor flotelor care pescuiesc în apele Mauritaniei, ca o condiție pentru stabilirea noii zone de pescuit; întrucât contribuția financiară a Uniunii în valoare de 7,5 milioane EUR este condiționată de aprobarea acestui plan de gestionare de către comitetul comun; |
| --- | --- |

N.

întrucât noul protocol modifică și extinde zona de pescuit pentru peștii pelagici mici pentru navele UE; întrucât articolul 9 din protocol impune Mauritaniei să elaboreze, în termen de șase luni de la punerea în aplicare a protocolului, un plan de gestionare sustenabilă a pescuitului de pești pelagici mici, aplicabil tuturor flotelor care pescuiesc în apele Mauritaniei, ca o condiție pentru stabilirea noii zone de pescuit; întrucât contribuția financiară a Uniunii în valoare de 7,5 milioane EUR este condiționată de aprobarea acestui plan de gestionare de către comitetul comun;

| O. | întrucât noul protocol le permite navelor UE să își debarce capturile în afara porturilor mauritane în circumstanțe excepționale, astfel cum au solicitat de mult timp navele de pescuit ale UE care își desfășoară activitatea în Mauritania; |
| --- | --- |

O.

întrucât noul protocol le permite navelor UE să își debarce capturile în afara porturilor mauritane în circumstanțe excepționale, astfel cum au solicitat de mult timp navele de pescuit ale UE care își desfășoară activitatea în Mauritania;

| P. | întrucât, în urma evaluării de către Comisie a protocolului precedent, s-a solicitat instituirea unui cadru regional de gestionare pentru exploatarea stocurilor partajate de pești pelagici mici și a stocurilor comune de merluciu senegalez, astfel cum se prevede la articolul 63 din Convenția ONU privind dreptul mării, |
| --- | --- |

P.

întrucât, în urma evaluării de către Comisie a protocolului precedent, s-a solicitat instituirea unui cadru regional de gestionare pentru exploatarea stocurilor partajate de pești pelagici mici și a stocurilor comune de merluciu senegalez, astfel cum se prevede la articolul 63 din Convenția ONU privind dreptul mării,

| 1. | salută încheierea unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului durabil între Uniune și Mauritania și a protocolului la acesta, menite să îmbunătățească și să modernizeze acordul existent; consideră pozitiv faptul că de acum încolo nu vor mai fi necesare prelungiri cu un an ale protocolului precedent sau că acestea vor fi abrogate dacă nu sunt strict necesare, fără a aduce prejudicii flotei europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută, de asemenea, transformarea acordului de parteneriat într-un acord deplin de parteneriat în domeniul pescuitului durabil și subliniază că aceste tipuri de acorduri reprezintă o bază solidă pentru cooperarea privind guvernanța oceanelor și gestionarea sustenabilă a stocurilor de pește; subliniază că este important să se asigure că principiile gestionării sustenabile, astfel cum sunt consacrate în politica comună în domeniul pescuitului, se reflectă în acordurile de pescuit ale Uniunii, inclusiv în punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că acest acord consolidează cooperarea ecologică, economică, socială, administrativă și științifică pentru a consolida pescuitul sustenabil, a contribui la o mai bună guvernanță a oceanelor, a combate pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, a monitoriza și controla activitățile de pescuit și a contribui atât la punerea în aplicare transparentă a acordului, cât și la crearea de locuri de muncă în conformitate cu Convenția nr. 188 din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului; subliniază că parteneriatul trebuie să ofere garanții și protecție tuturor lucrătorilor de pe navele UE; subliniază importanța concurenței loiale pentru toți pescarii care își desfășoară activitatea în apele Mauritaniei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște importanța noului acord și a protocolului la acesta în ceea ce privește posibilitățile de pescuit considerabile pentru flota UE și în calitate de platformă pentru continuarea cooperării structurate dintre Uniune și Mauritania, în special în domeniul gestionării durabile a pescuitului și pentru menținerea flotei europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Mauritania să se asigure că peștii pelagici mici nu sunt pescuiți în mod excesiv și să oprească și să elimine treptat efectele negative cauzate de industria făinii de pește și a uleiului de pește din Mauritania; solicită UE ca, în cadrul acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil, să contribuie la aceste obiective; constată că peștele ar trebui să fie destinat în primul rând consumului uman și nu să fie o materie primă pentru industria de prelucrare a alimentelor, precum și că este important ca autoritățile locale să fie implicate și să coopereze în acest sens; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută cerința din noul protocol potrivit căreia Mauritania trebuie să publice un plan de gestionare sustenabilă a peștilor pelagici mici, care se va aplica tuturor navelor care pescuiesc în apele Mauritaniei; îndeamnă Mauritania să se bazeze pe concluziile raportului din 2021 al reuniunii extraordinare a Comitetului științific comun și să aplice, atunci când este necesar, o abordare precaută, bazată pe știință, la elaborarea acestui plan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază angajamentul părților de a promova gestionarea pescuitului pe baza nediscriminării între diferitele flote prezente în zonă și faptul că navele Uniunii ar trebui să aibă acces la o cotă adecvată din resursele piscicole în surplus, în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută clauzele privind transparența și nediscriminarea din noul acord și protocolul la acesta și îndeamnă Comisia să se asigure că aceste clauze sunt puse în aplicare și respectate integral; menționează că acordul precedent a conținut norme privind transparența, însă acestea nu au fost respectate pe deplin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Mauritaniei să informeze Comisia cu privire la toate acordurile publice și private încheiate cu nave străine care operează în zona sa de pescuit, inclusiv cu nave ale unor țări terțe, și ca aceste informații să fie incluse în raportul anual pe care Comisia trebuie să îl transmită Parlamentului; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, până în prezent, Mauritania nu a publicat unele acorduri cu țări terțe în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de schimbul de informații prevăzut de protocol despre rapoartele privind activitățile flotelor străine și ale flotelor autohtone aflate în proprietate străină care își desfășoară activitatea în apele Mauritaniei; invită Mauritania să furnizeze Comisiei, într-un format clar și ușor de utilizat, informații complete despre toate navele care pescuiesc în apele sale pentru a putea dispune de o imagine de ansamblu clară asupra efortului de pescuit total, a capturilor defalcate pe specii și a stării stocurilor; invită Mauritania să facă publice informațiile respective; remarcă faptul că aceasta este o condiție pentru calcularea „surplusului” în spiritul Convenției ONU asupra dreptului mării; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută publicarea de către Mauritania a primului raport în cadrul Inițiativei pentru transparență în domeniul pescuitului; ia act de faptul că acest raport se bazează pe informații din anul calendaristic 2018; invită Mauritania să publice date mai recente; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la practica schimbării pavilionului, în special în apele Mauritaniei, dar și în regiune în general; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că Uniunea, având în vedere rețeaua sa de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului și de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului durabil în vigoare în Africa de Nord-Vest, are un rol de jucat în încurajarea Mauritaniei și a țărilor învecinate să își intensifice cooperarea în gestionarea stocurilor comune, în special în ceea ce privește identificarea stocurilor și posibilitățile de pescuit, cum ar fi stocurile importante pentru securitatea alimentară locală; subliniază mai ales că este important ca Uniunea să colaboreze activ cu partenerii săi din zonă pentru a asigura decizii de gestionare durabilă în cadrul organizației regionale de gestionare a pescuitului relevante; invită UE, Mauritania și țările vecine să sprijine punerea în aplicare a unui cadru regional cuprinzător de gestionare a stocurilor comune, prin crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului pentru aceste stocuri și inițierea unui dialog internațional cu țările în cauză; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută angajamentul tuturor părților de a pune în aplicare acordul în mod transparent și în conformitate cu Acordul de la Cotonou în ceea ce privește drepturile omului, principiile democratice, statul de drept și buna guvernanță; solicită să se acorde o atenție deosebită drepturilor omului în Mauritania, inclusiv în sectorul pescuitului, punând accent în special pe condițiile de muncă; ia act de faptul că nepunerea în aplicare a Acordului de la Cotonou în ceea ce privește respectarea drepturilor omului poate declanșa suspendarea în conformitate cu articolul 21 din Acordul de la Cotonou și cu articolul 14 din noul protocol de punere în aplicare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că evaluarea ex-post a protocolului anterior concluzionează că, în ansamblu, Mauritania și UE au câștigat un procent similar de valoare adăugată, de aproximativ 40-45 % fiecare; afirmă, cu toate acestea, că valoarea adăugată generată pentru Mauritania de activitățile navelor UE este relativ scăzută în absența interacțiunilor economice pe uscat; invită, în acest sens, UE să exploreze modalități de îmbunătățire a acestei situații în cadrul noului protocol; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că Mauritania a întâmpinat dificultăți în a absorbi sprijinul sectorial; invită Comisia, prin urmare, să ofere asistență tehnică pentru pregătirea și punerea în aplicare a programului sectorial multianual și să consolideze capacitățile administrative din Mauritania, în special pentru noul organism de coordonare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că sprijinul sectorial este un element important pentru dezvoltarea sectorului pescuitului din Mauritania și pentru crearea de locuri de muncă în comunitățile costiere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută sprijinul sectorial acordat în cadrul axelor 6 și 7; invită comitetul comun să promoveze proiecte de infrastructură care să conducă la creșterea consumului local de produse pescărești și să finanțeze proiecte care aduc beneficii directe întregului lanț valoric al pescuitului artizanal din Mauritania; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită mai multe proiecte de sprijin sectorial pentru a ajuta femeile din sectorul pescuitului din Mauritania, în special cele implicate în prelucrare; recunoaște importanța unor astfel de proiecte pentru securitatea alimentară pe plan local și solicită ca femeile să fie invitate să participe la atelierele unde sunt prezentate și programate acțiunile de sprijin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că una dintre problemele generale legate de sprijinul sectorial în acordurile de parteneriat ale Uniunii în domeniul pescuitului durabil este lipsa de vizibilitate, accesibilitate și transparență; salută, prin urmare, măsurile de vizibilitate și publicitate luate în ceea ce privește activitățile legate de punerea în aplicare a protocolului, beneficiile acestuia putând astfel să fie pe deplin vizibile și accesibile tuturor părților implicate; constată că este necesară o mai bună punere în aplicare și utilizare pentru a mări sprijinul sectorial, inclusiv eficacitatea acestuia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia și Mauritania să îmbunătățească și să accelereze punerea în aplicare a sprijinului sectorial și să sporească transparența, în special în domeniul licențelor de pescuit; salută, prin urmare, publicarea rapoartelor anuale privind modalitățile de utilizare a sprijinului sectorial și solicită ca acestea să fie făcute publice; propune ca acțiunile sau măsurile cu cea mai mare relevanță sau cel mai mare impact asupra părților din teritoriul sau societatea mauritană eligibile pentru acest ajutor sectorial să fie prezentate Parlamentului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că trebuie îmbunătățită colectarea datelor privind stocurile din apele mauritane și că punerea în aplicare a acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile; consideră că sprijinul sectorial ar trebui utilizat pentru a sprijini pescuitul artizanal și, în mod prioritar, pentru a îmbunătăți datele științifice privind stocurile de pește, în special în ceea ce privește stocurile comune de pești pelagici mici, cum ar fi speciile de Sardinella și stavridul negru, precum și privind activitățile de control și supraveghere a tuturor flotelor de pescuit în zonele lor de pescuit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța datelor științifice privind stocurile, a colectării corespunzătoare a datelor și a unei mai bune monitorizări, astfel încât noul protocol să permită creșterea și îmbunătățirea informațiilor pe care observatorii științifici își bazează activitatea, acest obiectiv fiind important mai ales în ceea ce privește navele de pescuit din țări terțe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează Comisia să faciliteze participarea și schimburile dintre experți și oameni de știință în cadrul stabilit de acest acord și pe parcursul punerii sale în aplicare, dacă este necesar pentru evaluarea diferitelor specii și funcționarea acordului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută faptul că noul protocol permite o adaptare a contribuției financiare a UE, respectiv a posibilităților de pescuit în al treilea an de aplicare; invită Comisia să utilizeze această flexibilitate dacă este cazul; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută noile norme privind taxele aplicabile armatorilor și speră că această îmbunătățire a protocolului, dar și altele, inclusiv posibilitatea ca navele UE să își debarce capturile în porturi din afara Mauritaniei în circumstanțe excepționale, vor duce la o mai bună utilizare a posibilităților de pescuit disponibile în viitor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută faptul că armatorii din UE de traulere frigorifice pelagice și de nave pentru pescuit creveți care pescuiesc în temeiul protocolului vor contribui, cu titlu de redevență în natură, la politica de distribuire a peștelui către populațiile nevoiașe, rezervând 2 % din capturile lor pelagice transbordate sau debarcate la sfârșitul unei ieșiri în larg pentru Societatea Națională de Distribuție a Peștelui (SNDP); constată că consumul local de pește este în creștere în Mauritania; invită Comisia și autoritățile mauritane să se asigure că această contribuție ajunge efectiv la populație și nu în fabrici de făină de pește; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază angajamentul de a pune în aplicare principiile și drepturile OIM pentru toți pescarii de pe navele UE, cu scopul de a elimina discriminarea la încadrarea în muncă și la ocuparea forței de muncă; consideră că aplicarea ar trebui monitorizată; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută faptul că pe navele UE sunt angajați navigatori mauritani calificați în temeiul unor contracte care respectă standardele OIM și includ protecție socială; solicită intensificarea eforturilor de a angaja stagiari, cu scopul de a crește numărul persoanelor calificate în cadrul programului sectorial; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să includă acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului durabil ca element-cheie în parteneriatul UE cu Africa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută proiectele finanțate prin ajutorul pentru dezvoltare al UE în Mauritania, cum ar fi „Promopeche”, care vizează crearea de locuri de muncă și formarea tinerilor în domeniul pescuitului artizanal; invită Comisia să îmbunătățească alinierea și coerența dintre acordul de parteneriat în domeniul pescuitului durabil și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că pescuitul, inclusiv pescuitul la scară mică, este un sector important pentru economia Mauritaniei și este esențial pentru dezvoltarea economică a țării, securitatea alimentară, nutriție și șanse de angajare, în special pentru femei și tineri, precum și pentru asigurarea unei dezvoltări economice incluzive și sustenabile pentru toți; sprijină, prin urmare, măsurile care vizează creșterea semnificativă a rezilienței actorilor locali, inclusiv a micilor întreprinderi familiale și a comunităților costiere, la consecințele schimbărilor climatice și ale eroziunii zonelor de coastă; insistă asupra faptului că investițiile în pescuit trebuie să fie aliniate în mod clar la ODD ale ONU și să nu pună în pericol nevoile comunităților costiere; insistă asupra faptului că contribuția financiară prevăzută în noul acord ar trebui să fie distribuită într-un mod care să țină seama de rolul fundamental al comunităților costiere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită promovarea dezvoltării economice locale și regionale și consolidarea comunităților costiere care depind de resursele marine și care, prin urmare, trebuie să fie integrate pe deplin în gestionarea zonelor marine și de coastă; reamintește că refacerea biodiversității marine și în zonele de coastă susține comunitățile costiere și contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea; subliniază că, pe parcursul procesului de punere în aplicare, trebuie să se organizeze consultări periodice cu comunitățile costiere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că piețele și producătorii din UE depind de importul de pește din Mauritania, printre alte țări, pentru a garanta disponibilitatea alimentelor pentru consumatorii din UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită ca eforturile suplimentare ale UE în cadrul acestui acord de parteneriat în domeniul pescuitului durabil să se concentreze asupra eliminării subvențiilor dăunătoare și nesustenabile acordate sectorului pescuitului în cadrul OMC și al altor organisme internaționale, acordând o atenție deosebită pescuitului ilegal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită ca acquis-ul juridic al UE, inclusiv hotărârile Curții de Justiție a UE, să fie respectat și aplicat în mod corespunzător în sectorul pescuitului din Mauritania și din zona sa înconjurătoare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Mauritania. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  JO L 34, 1.2.2021, p. 1.

(2)  JO L 439, 8.12.2021, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0228.

(4)  JO L 343, 8.12.2006, p. 4.

(5)  JO L 439, 8.12.2021, p. 3.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0135.

(7)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(8)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/158

---

P9_TA(2022)0230

Revizuirea schemei UE de comercializare a emisiilor pentru aviație ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/21)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) a instituit un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Uniune, pentru a promova reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și din punct de vedere economic. Activitățile de aviație au fost incluse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii prin Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) a instituit un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Uniune, pentru a promova reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și din punct de vedere economic. Activitățile de aviație au fost incluse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii prin Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11).

| (1) | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) a instituit un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Uniune, pentru a promova reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și din punct de vedere economic. Activitățile de aviație
  legate de zborurile care pleacă de pe un aerodrom din Uniune sau sosesc pe un astfel de aerodrom
  au fost incluse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii prin Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11).
  Curtea de Justiție a Uniunii Europene a decis, în hotărârea sa din 21 decembrie 2011

   (11a)

  , că includerea activităților de aviație în EU ETS în conformitate cu directiva respectivă nu încalcă dreptul internațional. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) a instituit un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Uniune, pentru a promova reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și din punct de vedere economic. Activitățile de aviație
  legate de zborurile care pleacă de pe un aerodrom din Uniune sau sosesc pe un astfel de aerodrom
  au fost incluse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii prin Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11).
  Curtea de Justiție a Uniunii Europene a decis, în hotărârea sa din 21 decembrie 2011

   (11a)

  , că includerea activităților de aviație în EU ETS în conformitate cu directiva respectivă nu încalcă dreptul internațional.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Pentru a facilita progresele înregistrate în cadrul OACI în ceea ce privește stabilirea unui cadru global pentru reducerea emisiilor provenite din aviația internațională, Uniunea a adoptat o serie de derogări limitate în timp, așa numitele derogări de suspendare, prin care toate zborurile efectuate în afara UE au fost excluse de la EU ETS. Ultima derogare, introdusă prin Regulamentul (UE) 2017/2392, se aplică până în anul 2023. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Pentru a facilita progresele înregistrate în cadrul OACI în ceea ce privește stabilirea unui cadru global pentru reducerea emisiilor provenite din aviația internațională, Uniunea a adoptat o serie de derogări limitate în timp, așa numitele derogări de suspendare, prin care toate zborurile efectuate în afara UE au fost excluse de la EU ETS. Ultima derogare, introdusă prin Regulamentul (UE) 2017/2392, se aplică până în anul 2023.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Acordul
  de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (12). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC
  în raport
  cu
  nivelul din perioada preindustrială
  și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la
  peste
  1,5  oC în
  raport cu nivelul
  din perioada
  preindustrială
  . Pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris, toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la reducerea emisiilor, inclusiv aviația internațională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Acordul
  de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (12). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC
  în raport
  cu
  nivelul din perioada preindustrială
  și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la
  peste
  1,5  oC în
  raport cu nivelul
  din perioada
  preindustrială
  . Pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris, toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la reducerea emisiilor, inclusiv aviația internațională.

| (2) | Protecția mediului este una dintre cele mai importante provocări cu care se confruntă Uniunea și lumea în ansamblu. Acordul
  de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (12). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale
  cu
  mult sub 2 oC
  comparativ
  cu
  nivelurile preindustriale
  și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC
  comparativ cu nivelurile preindustriale, reflectând printre altele echitatea și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, precum și capacitățile aferente,
  în
  funcție de diferitele circumstanțe naționale. Întrucât, potrivit estimărilor experților anunțate în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice
  din
  2021 (COP26), desfășurată la Glasgow în
  perioada
  31 octombrie-13 noiembrie 2021, la nivel mondial urmează să se înregistreze o creștere medie a temperaturii între 1,8  oC și 2,4  oC, părțile au convenit, în concluziile din cadrul COP26, că limitarea creșterii temperaturii medii la nivel mondial la 1,5  oC peste nivelul preindustrial va reduce semnificativ riscul și efectele încălzirii globale și s-au angajat să amelioreze obiectivele lor pentru 2030 înainte de sfârșitul lui 2022, pentru a accelera măsurile climatice în acest deceniu de importanță capitală și pentru a asigura îndeplinirea de către părți a obiectivului de limitare a încălzirii globale la 1,5  oC
  . Pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris, toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la reducerea emisiilor, inclusiv aviația internațională. |
| --- | --- |

(2)

Protecția mediului este una dintre cele mai importante provocări cu care se confruntă Uniunea și lumea în ansamblu. Acordul
  de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (12). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale
  cu
  mult sub 2 oC
  comparativ
  cu
  nivelurile preindustriale
  și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC
  comparativ cu nivelurile preindustriale, reflectând printre altele echitatea și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, precum și capacitățile aferente,
  în
  funcție de diferitele circumstanțe naționale. Întrucât, potrivit estimărilor experților anunțate în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice
  din
  2021 (COP26), desfășurată la Glasgow în
  perioada
  31 octombrie-13 noiembrie 2021, la nivel mondial urmează să se înregistreze o creștere medie a temperaturii între 1,8  oC și 2,4  oC, părțile au convenit, în concluziile din cadrul COP26, că limitarea creșterii temperaturii medii la nivel mondial la 1,5  oC peste nivelul preindustrial va reduce semnificativ riscul și efectele încălzirii globale și s-au angajat să amelioreze obiectivele lor pentru 2030 înainte de sfârșitul lui 2022, pentru a accelera măsurile climatice în acest deceniu de importanță capitală și pentru a asigura îndeplinirea de către părți a obiectivului de limitare a încălzirii globale la 1,5  oC
  . Pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris, toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la reducerea emisiilor, inclusiv aviația internațională.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Aviația generează aproximativ 2-3 % din emisiile de CO2 de la nivel mondial. În Uniune, emisiile de CO2 provenite din aviație reprezintă 3,7  % din totalul emisiilor de CO2. Sectorul aviației generează 15,7  % din emisiile provenite din transporturi, fără a se ține seama de alte emisii decât cele de CO2, fapt ce îl plasează pe locul doi, după transportul rutier, în rândul celor mai mari surse de emisii de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor. În 2018, Eurocontrol a estimat o creștere anuală a emisiilor din aviația europeană cu 53 % până în 2040, comparativ cu 2017. Necesitatea de a lua măsuri pentru reducerea emisiilor devine din ce în ce mai stringentă, după cum a declarat Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) în rapoartele sale cele mai recente, cel din 7 august 2021, intitulat „Schimbările climatice 2021: Baza științelor fizice”, și cel din 28 februarie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: Impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de siguranță, că schimbările climatice reprezintă o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și a sănătății planetei, iar orice întârziere suplimentară privind luarea în comun, la nivel mondial, a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC pune la dispoziție noi estimări privind probabilitatea depășirii în deceniile următoare a limitei de 1,5  oC privind încălzirea globală și constată că, dacă nu se fac reduceri imediate, rapide și pe scară largă ale emisiilor de gaze cu efect de seră, limitarea încălzirii la aproximativ 1,5  oC, sau chiar la 2 oC, nu va mai fi posibilă. Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această urgență intensificându-și eforturile și asumându-și rolul de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Aviația generează aproximativ 2-3 % din emisiile de CO2 de la nivel mondial. În Uniune, emisiile de CO2 provenite din aviație reprezintă 3,7  % din totalul emisiilor de CO2. Sectorul aviației generează 15,7  % din emisiile provenite din transporturi, fără a se ține seama de alte emisii decât cele de CO2, fapt ce îl plasează pe locul doi, după transportul rutier, în rândul celor mai mari surse de emisii de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor. În 2018, Eurocontrol a estimat o creștere anuală a emisiilor din aviația europeană cu 53 % până în 2040, comparativ cu 2017. Necesitatea de a lua măsuri pentru reducerea emisiilor devine din ce în ce mai stringentă, după cum a declarat Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) în rapoartele sale cele mai recente, cel din 7 august 2021, intitulat „Schimbările climatice 2021: Baza științelor fizice”, și cel din 28 februarie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: Impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de siguranță, că schimbările climatice reprezintă o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și a sănătății planetei, iar orice întârziere suplimentară privind luarea în comun, la nivel mondial, a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC pune la dispoziție noi estimări privind probabilitatea depășirii în deceniile următoare a limitei de 1,5  oC privind încălzirea globală și constată că, dacă nu se fac reduceri imediate, rapide și pe scară largă ale emisiilor de gaze cu efect de seră, limitarea încălzirii la aproximativ 1,5  oC, sau chiar la 2 oC, nu va mai fi posibilă. Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această urgență intensificându-și eforturile și asumându-și rolul de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, OACI estimase că, până în 2040, emisiile generate de aviația internațională ar putea crește cu până la 150 % în comparație cu 2020. Deși pandemia de COVID-19 a provocat o reducere temporară a traficului aerian, estimările existente înainte de pandemia de COVID-19 indică o creștere anuală a emisiilor din aviație la nivel mondial cu 150 % până în 2040, comparativ cu 2020, iar la nivelul Uniunii – cu 53 % până în 2040, comparativ cu 2017. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, OACI estimase că, până în 2040, emisiile generate de aviația internațională ar putea crește cu până la 150 % în comparație cu 2020. Deși pandemia de COVID-19 a provocat o reducere temporară a traficului aerian, estimările existente înainte de pandemia de COVID-19 indică o creștere anuală a emisiilor din aviație la nivel mondial cu 150 % până în 2040, comparativ cu 2020, iar la nivelul Uniunii – cu 53 % până în 2040, comparativ cu 2017.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Consiliul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a adoptat prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (volumul IV din anexa 16 la Convenția de la Chicago) în cadrul celei de a zecea reuniuni din cadrul celei de a 214-a sesiuni, care a avut loc la 27 iunie 2018. Uniunea și statele sale membre
  continuă să sprijine CORSIA și se angajează să o pună
  în aplicare încă de la începutul fazei-pilot 2021-2023 (13). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Consiliul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a adoptat prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (volumul IV din anexa 16 la Convenția de la Chicago) în cadrul celei de a zecea reuniuni din cadrul celei de a 214-a sesiuni, care a avut loc la 27 iunie 2018. Uniunea și statele sale membre
  continuă să sprijine CORSIA și se angajează să o pună
  în aplicare încă de la începutul fazei-pilot 2021-2023 (13).

| (3) | Consiliul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a adoptat prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (volumul IV din anexa 16 la Convenția de la Chicago) în cadrul celei de a zecea reuniuni din cadrul celei de a 214-a sesiuni, care a avut loc la 27 iunie 2018. Uniunea și statele sale membre
  pun
  în aplicare
  CORSIA
  încă de la începutul fazei-pilot 2021-2023 (13). |
| --- | --- |

(3)

Consiliul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a adoptat prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (volumul IV din anexa 16 la Convenția de la Chicago) în cadrul celei de a zecea reuniuni din cadrul celei de a 214-a sesiuni, care a avut loc la 27 iunie 2018. Uniunea și statele sale membre
  pun
  în aplicare
  CORSIA
  încă de la începutul fazei-pilot 2021-2023 (13).

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | În cadrul
  angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național al
  Uniunii și
  al
  statelor sale membre,
  prezentat
  secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020, Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 (16). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În cadrul
  angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național al
  Uniunii și
  al
  statelor sale membre,
  prezentat
  secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020, Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 (16).

| (6) | În cadrul
  contribuțiilor actualizate ale
  Uniunii și
  ale
  statelor sale membre
  la reducerea emisiilor
  ,
  stabilite la nivel național și prezentate
  secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020, Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 (16). |
| --- | --- |

(6)

În cadrul
  contribuțiilor actualizate ale
  Uniunii și
  ale
  statelor sale membre
  la reducerea emisiilor
  ,
  stabilite la nivel național și prezentate
  secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020, Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 (16).

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050
  în
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050
  în
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030.

| (7) | Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  realizării
  neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul realizării, ulterior, a unor emisii negative, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea,
  la articolul 4 alineatul (1),
  un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030. |
| --- | --- |

(7)

Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  realizării
  neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul realizării, ulterior, a unor emisii negative, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea,
  la articolul 4 alineatul (1),
  un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990 până în 2030.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Prezenta modificare a Directivei 2003/87/CE vizează punerea în aplicare, în sectorul aviației, a contribuțiilor Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și a cadrului de reglementare pentru atingerea obiectivului climatic obligatoriu al Uniunii pentru 2030 de reducere la nivel intern a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030,
  stabilit
  în Regulamentul (UE) 2021/... |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Prezenta modificare a Directivei 2003/87/CE vizează punerea în aplicare, în sectorul aviației, a contribuțiilor Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și a cadrului de reglementare pentru atingerea obiectivului climatic obligatoriu al Uniunii pentru 2030 de reducere la nivel intern a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030,
  stabilit
  în Regulamentul (UE) 2021/...

| (8) | Prezenta modificare a Directivei 2003/87/CE vizează punerea în aplicare, în sectorul aviației, a contribuțiilor Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și a cadrului de reglementare pentru atingerea obiectivului climatic obligatoriu al Uniunii pentru 2030 de reducere la nivel intern a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030
  și pentru atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050
  ,
  astfel cum se prevede
  în Regulamentul (UE) 2021/
  1119. |
| --- | --- |

(8)

Prezenta modificare a Directivei 2003/87/CE vizează punerea în aplicare, în sectorul aviației, a contribuțiilor Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și a cadrului de reglementare pentru atingerea obiectivului climatic obligatoriu al Uniunii pentru 2030 de reducere la nivel intern a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030
  și pentru atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050
  ,
  astfel cum se prevede
  în Regulamentul (UE) 2021/
  1119.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Pe lângă CO2, aviația afectează clima și prin alte emisii, cum ar fi vaporii de apă (H2O), oxizii de azot (NOx), dioxidul de sulf (SO2) și particulele de funingine, precum și prin procesele atmosferice cauzate de aceste emisii, de exemplu formarea de ozon și de nori cirrus. Impactul asupra climei al acestor emisii, altele decât cele de CO2, depinde de tipul de combustibil și de motoarele utilizate, de locul în care se produc emisiile, în special de altitudinea de croazieră a aeronavei și de poziția sa determinată de latitudine și longitudine, precum și de momentul în care se produc emisiile și de condițiile meteorologice din acel moment. Pe baza evaluării impactului realizate de Comisie în 2006 privind includerea aviației în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (EU ETS), în Directiva 2008/101/CE se recunoaște faptul că aviația are un impact asupra climei globale prin alte emisii decât cele de CO2. Articolul 30 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, modificată prin Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului, prevedea ca, înainte de 1 ianuarie 2020, Comisia să prezinte o analiză actualizată a efectelor pe care le are aviația din cauza emisiilor, altele decât cele de CO2, însoțită, dacă este cazul, de o propunere privind cea mai bună modalitate de abordare a acestor efecte. Pentru a îndeplini această cerință, Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) a realizat o analiză actualizată a efectelor sectorului aviatic care nu țin de emisiile de CO2 asupra schimbărilor climatice și a publicat studiul respectiv la 23 noiembrie 2020. Constatările studiului au confirmat estimările anterioare, și anume că impactul climatic al activităților aviației, produs de alte emisii decât cele de CO2, este cel puțin la fel de important în ansamblu ca acela al emisiilor de CO2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Pe lângă CO2, aviația afectează clima și prin alte emisii, cum ar fi vaporii de apă (H2O), oxizii de azot (NOx), dioxidul de sulf (SO2) și particulele de funingine, precum și prin procesele atmosferice cauzate de aceste emisii, de exemplu formarea de ozon și de nori cirrus. Impactul asupra climei al acestor emisii, altele decât cele de CO2, depinde de tipul de combustibil și de motoarele utilizate, de locul în care se produc emisiile, în special de altitudinea de croazieră a aeronavei și de poziția sa determinată de latitudine și longitudine, precum și de momentul în care se produc emisiile și de condițiile meteorologice din acel moment. Pe baza evaluării impactului realizate de Comisie în 2006 privind includerea aviației în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (EU ETS), în Directiva 2008/101/CE se recunoaște faptul că aviația are un impact asupra climei globale prin alte emisii decât cele de CO2. Articolul 30 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, modificată prin Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului, prevedea ca, înainte de 1 ianuarie 2020, Comisia să prezinte o analiză actualizată a efectelor pe care le are aviația din cauza emisiilor, altele decât cele de CO2, însoțită, dacă este cazul, de o propunere privind cea mai bună modalitate de abordare a acestor efecte. Pentru a îndeplini această cerință, Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) a realizat o analiză actualizată a efectelor sectorului aviatic care nu țin de emisiile de CO2 asupra schimbărilor climatice și a publicat studiul respectiv la 23 noiembrie 2020. Constatările studiului au confirmat estimările anterioare, și anume că impactul climatic al activităților aviației, produs de alte emisii decât cele de CO2, este cel puțin la fel de important în ansamblu ca acela al emisiilor de CO2.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Din constatările studiului AESA din 23 noiembrie 2020 rezultă că, în conformitate cu principiul precauției, emisiile, altele decât cele de CO2, ale sectorului aviației nu mai pot fi ignorate. Sunt necesare măsuri normative la nivelul Uniunii pentru a se realiza o reducere a emisiilor în conformitate cu Acordul de la Paris. Prin urmare, Comisia ar trebui să instituie un sistem de monitorizare, raportare și verificare pentru alte emisii ale aviației decât cele de CO2. Pe baza rezultatelor acestui sistem, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cel târziu la 31 decembrie 2026, pe baza unei evaluări a impactului, care să conțină măsuri de reducere a emisiilor de altă natură decât cele de CO2, prin extinderea domeniului de aplicare al EU ETS pentru a include astfel de emisii. Până la adoptarea unei propuneri legislative de extindere a domeniului de aplicare al prezentei directive la alte emisii decât cele de CO2, factorul emisiilor de CO2 pentru emisiile generate de activitățile de aviație se înmulțește, începând cu 31 decembrie 2027, cu 1,8 , pentru a se ține seama de celelalte emisii ale aviației decât cele de CO2, cu 1,9 începând cu 31 decembrie 2028 și cu 2,0 începând cu 31 decembrie 2029. Coeficientul de multiplicare nu trebuie să fie mai mare de 2,0 . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Din constatările studiului AESA din 23 noiembrie 2020 rezultă că, în conformitate cu principiul precauției, emisiile, altele decât cele de CO2, ale sectorului aviației nu mai pot fi ignorate. Sunt necesare măsuri normative la nivelul Uniunii pentru a se realiza o reducere a emisiilor în conformitate cu Acordul de la Paris. Prin urmare, Comisia ar trebui să instituie un sistem de monitorizare, raportare și verificare pentru alte emisii ale aviației decât cele de CO2. Pe baza rezultatelor acestui sistem, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cel târziu la 31 decembrie 2026, pe baza unei evaluări a impactului, care să conțină măsuri de reducere a emisiilor de altă natură decât cele de CO2, prin extinderea domeniului de aplicare al EU ETS pentru a include astfel de emisii. Până la adoptarea unei propuneri legislative de extindere a domeniului de aplicare al prezentei directive la alte emisii decât cele de CO2, factorul emisiilor de CO2 pentru emisiile generate de activitățile de aviație se înmulțește, începând cu 31 decembrie 2027, cu 1,8 , pentru a se ține seama de celelalte emisii ale aviației decât cele de CO2, cu 1,9 începând cu 31 decembrie 2028 și cu 2,0 începând cu 31 decembrie 2029. Coeficientul de multiplicare nu trebuie să fie mai mare de 2,0 .

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Aviația ar trebui să contribuie la eforturile de reducere a emisiilor necesare pentru atingerea
  obiectivului climatic al Uniunii pentru 2030
  . Prin urmare, cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată și supusă factorului linear de reducere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Aviația ar trebui să contribuie la eforturile de reducere a emisiilor necesare pentru atingerea
  obiectivului climatic al Uniunii pentru 2030
  . Prin urmare, cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată și supusă factorului linear de reducere.

| (9) | Aviația ar trebui să contribuie la eforturile de reducere a emisiilor necesare pentru atingerea
  obiectivelor Uniunii prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și în Acordul de la Paris
  . Prin urmare, cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată și supusă factorului linear de reducere. |
| --- | --- |

(9)

Aviația ar trebui să contribuie la eforturile de reducere a emisiilor necesare pentru atingerea
  obiectivelor Uniunii prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și în Acordul de la Paris
  . Prin urmare, cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată și supusă factorului linear de reducere.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Realizarea obiectivului climatic mai ambițios va necesita canalizarea unui număr cât mai mare de resurse posibil către tranziția climatică. Prin urmare, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Realizarea obiectivului climatic mai ambițios va necesita canalizarea unui număr cât mai mare de resurse posibil către tranziția climatică. Prin urmare, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă.

| (10) | Realizarea obiectivului climatic mai ambițios va necesita canalizarea unui număr cât mai mare de resurse posibil către tranziția climatică
  , care ar trebui să facă de asemenea parte din tranziția justă
  . Prin urmare, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă.
  Se preconizează o creștere a veniturilor din licitații în sectorul aviației, datorită eliminării treptate a alocării certificatelor cu titlu gratuit și aplicării EU ETS zborurilor care pleacă din SEE în țări terțe. O parte din veniturile obținute din licitarea certificatelor pentru aviație ar trebui alocate sectorului aviației prin intermediul Fondului de investiții în domeniul climei, pentru a sprijini inovațiile în vederea reducerii impactului sectorului aviației asupra climei și a mediului. 15 % din veniturile generate de licitarea certificatelor pentru emisiile zborurilor ce pleacă din SEE ar trebui alocate fondurilor pentru climă ale CCONUSC, pentru a fi continuate acțiunile internaționale de atenuare a impactului schimbărilor climatice asupra celor mai vulnerabile comunități. Veniturile rămase ar trebui să fie utilizate de statele membre pentru acțiuni în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), în special acțiuni care sprijină dialogul social și tranziția justă, pentru decarbonizarea sistemului de transport și pentru sprijinirea alternativelor la transportul aerian pe distanțe lungi, care au un impact mai redus asupra climei. |
| --- | --- |

(10)

Realizarea obiectivului climatic mai ambițios va necesita canalizarea unui număr cât mai mare de resurse posibil către tranziția climatică
  , care ar trebui să facă de asemenea parte din tranziția justă
  . Prin urmare, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă.
  Se preconizează o creștere a veniturilor din licitații în sectorul aviației, datorită eliminării treptate a alocării certificatelor cu titlu gratuit și aplicării EU ETS zborurilor care pleacă din SEE în țări terțe. O parte din veniturile obținute din licitarea certificatelor pentru aviație ar trebui alocate sectorului aviației prin intermediul Fondului de investiții în domeniul climei, pentru a sprijini inovațiile în vederea reducerii impactului sectorului aviației asupra climei și a mediului. 15 % din veniturile generate de licitarea certificatelor pentru emisiile zborurilor ce pleacă din SEE ar trebui alocate fondurilor pentru climă ale CCONUSC, pentru a fi continuate acțiunile internaționale de atenuare a impactului schimbărilor climatice asupra celor mai vulnerabile comunități. Veniturile rămase ar trebui să fie utilizate de statele membre pentru acțiuni în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), în special acțiuni care sprijină dialogul social și tranziția justă, pentru decarbonizarea sistemului de transport și pentru sprijinirea alternativelor la transportul aerian pe distanțe lungi, care au un impact mai redus asupra climei.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Tranziția sectorului aviației către o aviație sustenabilă ar trebui să țină seama de dimensiunea socială a sectorului și de competitivitatea acestuia, pentru a se asigura echitatea socială a acestei tranziții și faptul că aceasta asigură formarea, recalificarea și perfecționarea profesională a lucrătorilor. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și impactul acesteia asupra pieței interne în ceea ce privește sectorul aviației, cu un accent deosebit pe efectele sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Tranziția sectorului aviației către o aviație sustenabilă ar trebui să țină seama de dimensiunea socială a sectorului și de competitivitatea acestuia, pentru a se asigura echitatea socială a acestei tranziții și faptul că aceasta asigură formarea, recalificarea și perfecționarea profesională a lucrătorilor. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și impactul acesteia asupra pieței interne în ceea ce privește sectorul aviației, cu un accent deosebit pe efectele sociale.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Zborurile de 1 000 de kilometri sau mai puțin generează 6-9 % din totalul emisiilor de CO2 din aviație. În așteptarea tehnologiilor revoluționare și a disponibilității combustibililor de aviație și a aeronavelor cu emisii zero, ar trebui să se ia măsuri pentru a promova transferul modal către moduri de transport alternative și mai sustenabile, în special pentru segmentul de zboruri care cuprinde zborurile regionale și zborurile pe distanțele cele mai scurte, și anume zborurile pe distanțe mai mici de 1 000 de kilometri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Zborurile de 1 000 de kilometri sau mai puțin generează 6-9 % din totalul emisiilor de CO2 din aviație. În așteptarea tehnologiilor revoluționare și a disponibilității combustibililor de aviație și a aeronavelor cu emisii zero, ar trebui să se ia măsuri pentru a promova transferul modal către moduri de transport alternative și mai sustenabile, în special pentru segmentul de zboruri care cuprinde zborurile regionale și zborurile pe distanțele cele mai scurte, și anume zborurile pe distanțe mai mici de 1 000 de kilometri.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În conformitate cu articolul 28b alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, Uniunea trebuie să evalueze schema CORSIA a OACI și să o pună în aplicare în mod corespunzător și în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii
  pentru 2030
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În conformitate cu articolul 28b alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, Uniunea trebuie să evalueze schema CORSIA a OACI și să o pună în aplicare în mod corespunzător și în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii
  pentru 2030
  .

| (11) | În conformitate cu articolul 28b alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, Uniunea trebuie să evalueze schema CORSIA a OACI și să o pună în aplicare în mod corespunzător și în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii
  în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului și al Acordului de la Paris
  . |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 28b alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, Uniunea trebuie să evalueze schema CORSIA a OACI și să o pună în aplicare în mod corespunzător și în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii
  în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului și al Acordului de la Paris
  .

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | EU ETS s-a dovedit a fi un instrument eficace de reducere a emisiilor printr-o traiectorie prestabilită, stimulând astfel simultan inovarea și liderii în ceea ce privește reducerea eficientă a emisiilor, iar CORSIA este un mecanism care contrabalansează emisiile prin compensări. În ceea ce privește eficacitatea sa, evaluarea efectuată de Comisie cu privire la „Măsura globală bazată pe piață a OACI (CORSIA) în temeiul articolului 28b și pentru studierea transferului costurilor în temeiul articolului 3d din Directiva EU ETS” a arătat că obiectivele CORSIA pentru sectorul aviației internaționale nu corespund obiectivelor necesare la nivel mondial pentru a se realiza țintele Acordului de la Paris privind limitarea creșterii temperaturii. Pentru a se asigura reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației în conformitate cu Acordul de la Paris și pentru a se putea contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel internațional, asigurându-se totodată egalitatea de tratament în ceea ce privește rutele, începând cu 30 aprilie [după intrarea în vigoare a prezentei directive + 1], EU ETS ar trebui să se aplice tuturor zborurilor care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE. Uniunea își menține angajamentul față de programul CORSIA. Pentru a se ține seama de angajamentul Uniunii față de CORSIA și de participarea sa simultană la acest mecanism, valoarea financiară a cheltuielilor cu creditele utilizate pentru CORSIA în legătură cu zborurile din SEE către țările terțe care pun în aplicare CORSIA ar trebui să fie deductibilă din obligațiile financiare în cadrul EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

EU ETS s-a dovedit a fi un instrument eficace de reducere a emisiilor printr-o traiectorie prestabilită, stimulând astfel simultan inovarea și liderii în ceea ce privește reducerea eficientă a emisiilor, iar CORSIA este un mecanism care contrabalansează emisiile prin compensări. În ceea ce privește eficacitatea sa, evaluarea efectuată de Comisie cu privire la „Măsura globală bazată pe piață a OACI (CORSIA) în temeiul articolului 28b și pentru studierea transferului costurilor în temeiul articolului 3d din Directiva EU ETS” a arătat că obiectivele CORSIA pentru sectorul aviației internaționale nu corespund obiectivelor necesare la nivel mondial pentru a se realiza țintele Acordului de la Paris privind limitarea creșterii temperaturii. Pentru a se asigura reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației în conformitate cu Acordul de la Paris și pentru a se putea contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel internațional, asigurându-se totodată egalitatea de tratament în ceea ce privește rutele, începând cu 30 aprilie [după intrarea în vigoare a prezentei directive + 1], EU ETS ar trebui să se aplice tuturor zborurilor care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE. Uniunea își menține angajamentul față de programul CORSIA. Pentru a se ține seama de angajamentul Uniunii față de CORSIA și de participarea sa simultană la acest mecanism, valoarea financiară a cheltuielilor cu creditele utilizate pentru CORSIA în legătură cu zborurile din SEE către țările terțe care pun în aplicare CORSIA ar trebui să fie deductibilă din obligațiile financiare în cadrul EU ETS.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată la nivelul alocării pentru zborurile
  care pleacă
  de
  pe un aerodrom situat în SEE și care sosesc pe un aerodrom situat în SEE, în Elveția sau în Regatul Unit
  . Alocarea pentru anul 2024 ar trebui să se bazeze pe alocarea totală pentru operatorii de aeronave activi în anul 2023, redusă cu factorul linear de reducere prevăzut la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE. Nivelul alocării ar trebui majorat pentru a se ține seama de rutele care nu au fost acoperite de EU ETS în anul 2023, dar care sunt acoperite de EU ETS începând cu anul 2024. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată la nivelul alocării pentru zborurile
  care pleacă
  de
  pe un aerodrom situat în SEE și care sosesc pe un aerodrom situat în SEE, în Elveția sau în Regatul Unit
  . Alocarea pentru anul 2024 ar trebui să se bazeze pe alocarea totală pentru operatorii de aeronave activi în anul 2023, redusă cu factorul linear de reducere prevăzut la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE. Nivelul alocării ar trebui majorat pentru a se ține seama de rutele care nu au fost acoperite de EU ETS în anul 2023, dar care sunt acoperite de EU ETS începând cu anul 2024.

| (12) | Cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată la nivelul alocării pentru zborurile
  vizate
  de
  prezenta directivă
  . Alocarea pentru anul 2024 ar trebui să se bazeze pe alocarea totală pentru operatorii de aeronave activi în anul 2023, redusă cu factorul linear de reducere prevăzut la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE. Nivelul alocării ar trebui majorat pentru a se ține seama de rutele care nu au fost acoperite de EU ETS în anul 2023, dar care sunt acoperite de EU ETS începând cu anul 2024. |
| --- | --- |

(12)

Cantitatea totală de certificate pentru aviație ar trebui consolidată la nivelul alocării pentru zborurile
  vizate
  de
  prezenta directivă
  . Alocarea pentru anul 2024 ar trebui să se bazeze pe alocarea totală pentru operatorii de aeronave activi în anul 2023, redusă cu factorul linear de reducere prevăzut la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE. Nivelul alocării ar trebui majorat pentru a se ține seama de rutele care nu au fost acoperite de EU ETS în anul 2023, dar care sunt acoperite de EU ETS începând cu anul 2024.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Creșterea licitării începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări a Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie regula pentru alocarea certificatelor în sectorul aviației, ținând seama de capacitatea sectorului de a transfera costul crescut al emisiilor de CO2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Creșterea licitării începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări a Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie regula pentru alocarea certificatelor în sectorul aviației, ținând seama de capacitatea sectorului de a transfera costul crescut al emisiilor de CO2.

| (13) | Creșterea licitării începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări a Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie regula pentru alocarea certificatelor în sectorul aviației,
  ceea ce va duce la eliminarea treptată a certificatelor gratuite până în 2025,
  ținând seama de capacitatea sectorului de a transfera costul crescut al emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

(13)

Creșterea licitării începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări a Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie regula pentru alocarea certificatelor în sectorul aviației,
  ceea ce va duce la eliminarea treptată a certificatelor gratuite până în 2025,
  ținând seama de capacitatea sectorului de a transfera costul crescut al emisiilor de CO2.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Directiva privind EU ETS ar trebui să contribuie la stimularea decarbonizării transportului aerian. Tranziția de la utilizarea combustibililor fosili la utilizarea combustibililor de aviație sustenabili, în special a combustibililor sintetici pentru aviație, ar contribui la realizarea decarbonizării. Cu toate acestea, având în vedere nivelul ridicat al concurenței dintre operatorii de aeronave, stadiul incipient al dezvoltării pieței UE a combustibililor de aviație sustenabili și diferența importantă de preț dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili, această tranziție ar trebui să fie sprijinită prin stimularea pionierilor în acest domeniu. Prin urmare, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, certificatele ar trebui să fie alocate în același mod ca un contract pe diferență, acoperind diferența de preț rămasă între kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili pentru operatorii individuali de aeronave, proporțional cu cantitatea de combustibili de aviație sustenabili utilizată și raportată în temeiul Regulamentului xxxx/xxxx [Regulamentul ReFuelEU]

   (1a)

  , pentru a stimula pionierii și pentru a sprijini crearea unei piețe a UE a combustibililor de aviație sustenabili. De la 1 ianuarie 2024 până la 31 decembrie 2029 ar trebui rezervate 20 de milioane de certificate, iar alte 20 de milioane de certificate ar trebui rezervate atunci când zborurile cu plecare din SEE către țări terțe vor face parte din EU ETS pentru aceeași perioadă de timp. Aceste certificate ar trebui să provină din rezerva totală de certificate disponibile și să fie utilizate numai pentru zborurile vizate de EU ETS și fără discriminare. Comisia ar trebui să asigure alocarea unei proporții de 70 % din certificatele respective în mod specific pentru utilizarea combustibililor de aviație sintetici, acordând prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO). Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de emisiile de CO2 provenite de la combustibilii fosili și să clasifice combustibilii RFNBO ca generând zero emisii pentru operatorii de aeronave care îi utilizează. În urma unei analize și a unei evaluări a impactului, Comisia poate decide să prezinte o propunere legislativă de alocare a unei cantități plafonate și limitate în timp de certificate, care nu ar trebui să depășească data de 31 decembrie 2034. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Directiva privind EU ETS ar trebui să contribuie la stimularea decarbonizării transportului aerian. Tranziția de la utilizarea combustibililor fosili la utilizarea combustibililor de aviație sustenabili, în special a combustibililor sintetici pentru aviație, ar contribui la realizarea decarbonizării. Cu toate acestea, având în vedere nivelul ridicat al concurenței dintre operatorii de aeronave, stadiul incipient al dezvoltării pieței UE a combustibililor de aviație sustenabili și diferența importantă de preț dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili, această tranziție ar trebui să fie sprijinită prin stimularea pionierilor în acest domeniu. Prin urmare, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, certificatele ar trebui să fie alocate în același mod ca un contract pe diferență, acoperind diferența de preț rămasă între kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili pentru operatorii individuali de aeronave, proporțional cu cantitatea de combustibili de aviație sustenabili utilizată și raportată în temeiul Regulamentului xxxx/xxxx [Regulamentul ReFuelEU]

   (1a)

  , pentru a stimula pionierii și pentru a sprijini crearea unei piețe a UE a combustibililor de aviație sustenabili. De la 1 ianuarie 2024 până la 31 decembrie 2029 ar trebui rezervate 20 de milioane de certificate, iar alte 20 de milioane de certificate ar trebui rezervate atunci când zborurile cu plecare din SEE către țări terțe vor face parte din EU ETS pentru aceeași perioadă de timp. Aceste certificate ar trebui să provină din rezerva totală de certificate disponibile și să fie utilizate numai pentru zborurile vizate de EU ETS și fără discriminare. Comisia ar trebui să asigure alocarea unei proporții de 70 % din certificatele respective în mod specific pentru utilizarea combustibililor de aviație sintetici, acordând prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO). Comisia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de emisiile de CO2 provenite de la combustibilii fosili și să clasifice combustibilii RFNBO ca generând zero emisii pentru operatorii de aeronave care îi utilizează. În urma unei analize și a unei evaluări a impactului, Comisia poate decide să prezinte o propunere legislativă de alocare a unei cantități plafonate și limitate în timp de certificate, care nu ar trebui să depășească data de 31 decembrie 2034.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Directiva 2003/87/CE ar trebui, de asemenea, modificată în ceea ce privește unitățile de conformitate acceptabile, pentru a se ține seama de criteriile de eligibilitate ale unității adoptate de Consiliul OACI în cadrul celei de a 216-a sesiuni din martie 2019, ca element esențial al CORSIA. Companiile aeriene cu sediul în Uniune ar trebui să poată utiliza creditele internaționale pentru asigurarea conformității zborurilor înspre sau dinspre țări terțe considerate drept participante la CORSIA. Pentru a se asigura că punerea în aplicare a CORSIA de către Uniune sprijină obiectivele Acordului de la Paris și oferă stimulente pentru o largă participare la CORSIA, creditele ar trebui să provină de la state care sunt părți la Acordul de la Paris și care participă la CORSIA, iar dubla contabilizare a creditelor ar trebui evitată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Directiva 2003/87/CE ar trebui, de asemenea, modificată în ceea ce privește unitățile de conformitate acceptabile, pentru a se ține seama de criteriile de eligibilitate ale unității adoptate de Consiliul OACI în cadrul celei de a 216-a sesiuni din martie 2019, ca element esențial al CORSIA. Companiile aeriene cu sediul în Uniune ar trebui să poată utiliza creditele internaționale pentru asigurarea conformității zborurilor înspre sau dinspre țări terțe considerate drept participante la CORSIA. Pentru a se asigura că punerea în aplicare a CORSIA de către Uniune sprijină obiectivele Acordului de la Paris și oferă stimulente pentru o largă participare la CORSIA, creditele ar trebui să provină de la state care sunt părți la Acordul de la Paris și care participă la CORSIA, iar dubla contabilizare a creditelor ar trebui evitată.

| (14) | Directiva 2003/87/CE ar trebui, de asemenea, modificată în ceea ce privește unitățile de conformitate acceptabile, pentru a se ține seama de criteriile de eligibilitate ale unității adoptate de Consiliul OACI în cadrul celei de a 216-a sesiuni din martie 2019, ca element esențial al CORSIA. Companiile aeriene cu sediul în Uniune ar trebui să poată utiliza creditele internaționale pentru asigurarea conformității
  cu CORSIA a
  zborurilor înspre sau dinspre țări terțe considerate drept participante la CORSIA. Pentru a se asigura că punerea în aplicare a CORSIA de către Uniune sprijină obiectivele Acordului de la Paris și oferă stimulente pentru o largă participare la CORSIA, creditele ar trebui să provină de la state care sunt părți la Acordul de la Paris și care participă la CORSIA, iar dubla contabilizare a creditelor ar trebui evitată.
  Orice abatere de la valoarea de referință stabilită de CORSIA pe baza perioadei 2019-2020, cu o excepție limitată în timp pentru anii 2021-2023, ar trebui să fie considerată neconformă în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

(14)

Directiva 2003/87/CE ar trebui, de asemenea, modificată în ceea ce privește unitățile de conformitate acceptabile, pentru a se ține seama de criteriile de eligibilitate ale unității adoptate de Consiliul OACI în cadrul celei de a 216-a sesiuni din martie 2019, ca element esențial al CORSIA. Companiile aeriene cu sediul în Uniune ar trebui să poată utiliza creditele internaționale pentru asigurarea conformității
  cu CORSIA a
  zborurilor înspre sau dinspre țări terțe considerate drept participante la CORSIA. Pentru a se asigura că punerea în aplicare a CORSIA de către Uniune sprijină obiectivele Acordului de la Paris și oferă stimulente pentru o largă participare la CORSIA, creditele ar trebui să provină de la state care sunt părți la Acordul de la Paris și care participă la CORSIA, iar dubla contabilizare a creditelor ar trebui evitată.
  Orice abatere de la valoarea de referință stabilită de CORSIA pe baza perioadei 2019-2020, cu o excepție limitată în timp pentru anii 2021-2023, ar trebui să fie considerată neconformă în sensul prezentei directive.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de utilizare a creditelor internaționale în conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta o listă a creditelor care au fost considerate acceptabile de Consiliul OACI pentru a fi utilizate pentru conformitatea cu CORSIA și care îndeplinesc condițiile de eligibilitate de mai sus. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de utilizare a creditelor internaționale în conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta o listă a creditelor care au fost considerate acceptabile de Consiliul OACI pentru a fi utilizate pentru conformitatea cu CORSIA și care îndeplinesc condițiile de eligibilitate de mai sus. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18).

| (15) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de utilizare a creditelor internaționale în conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta o listă a creditelor care au fost considerate acceptabile de Consiliul OACI pentru a fi utilizate pentru conformitatea cu CORSIA și care îndeplinesc condițiile de eligibilitate de mai sus. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18).
  În plus, pentru a asigura transparența datelor, operatorii de aeronave ar trebui să raporteze într-un mod ușor de utilizat emisiile și compensarea acestora în temeiul articolului 14 alineatul (3a) din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(15)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de utilizare a creditelor internaționale în conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta o listă a creditelor care au fost considerate acceptabile de Consiliul OACI pentru a fi utilizate pentru conformitatea cu CORSIA și care îndeplinesc condițiile de eligibilitate de mai sus. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18).
  În plus, pentru a asigura transparența datelor, operatorii de aeronave ar trebui să raporteze într-un mod ușor de utilizat emisiile și compensarea acestora în temeiul articolului 14 alineatul (3a) din prezenta directivă.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | La viitoarea adunare trienală a OACI, programată pentru septembrie 2022, statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a ajunge la un acord cu omologii lor cu privire la o reducere anuală progresivă a valorii de referință din 2019-2020 pentru perioada de după 2023, astfel încât să se asigure alinierea treptată la factorul linear aplicat la EU ETS, inclusiv după 2035, în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică al Uniunii stabilit pentru cel târziu 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

La viitoarea adunare trienală a OACI, programată pentru septembrie 2022, statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a ajunge la un acord cu omologii lor cu privire la o reducere anuală progresivă a valorii de referință din 2019-2020 pentru perioada de după 2023, astfel încât să se asigure alinierea treptată la factorul linear aplicat la EU ETS, inclusiv după 2035, în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică al Uniunii stabilit pentru cel târziu 2050.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru includerea pe listă a țărilor despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul Directivei 2003/87/CE în temeiul articolului 25a alineatul (3) din directiva respectivă, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta și a menține lista statelor, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, care sunt considerate participante la CORSIA în sensul dreptului Uniunii. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru includerea pe listă a țărilor despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul Directivei 2003/87/CE în temeiul articolului 25a alineatul (3) din directiva respectivă, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta și a menține lista statelor, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, care sunt considerate participante la CORSIA în sensul dreptului Uniunii. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.

| (18) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru includerea pe listă a țărilor despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul Directivei 2003/87/CE în temeiul articolului 25a alineatul (3) din directiva respectivă, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta și a menține lista statelor, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, care sunt considerate participante la CORSIA în sensul dreptului Uniunii. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.
  Pe baza informațiilor furnizate în lista respectivă și pentru a spori transparența, responsabilitatea și accesibilitatea informațiilor într-un mod ușor de utilizat, Comisia ar trebui să publice o listă a operatorilor de aeronave despre care se consideră că nu aplică CORSIA pentru zborurile înspre și dinspre țări terțe. |
| --- | --- |

(18)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru includerea pe listă a țărilor despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul Directivei 2003/87/CE în temeiul articolului 25a alineatul (3) din directiva respectivă, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a adopta și a menține lista statelor, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, care sunt considerate participante la CORSIA în sensul dreptului Uniunii. Respectivele competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.
  Pe baza informațiilor furnizate în lista respectivă și pentru a spori transparența, responsabilitatea și accesibilitatea informațiilor într-un mod ușor de utilizat, Comisia ar trebui să publice o listă a operatorilor de aeronave despre care se consideră că nu aplică CORSIA pentru zborurile înspre și dinspre țări terțe.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Întrucât punerea în aplicare și asigurarea respectării CORSIA pentru operatorii
  de
  aeronave cu sediul în afara Uniunii trebuie să aparțină exclusiv țării
  de
  origine a acestor operatori de aeronave, punerea în aplicare a CORSIA pentru alte zboruri decât zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE și care sosesc pe un aerodrom situat în SEE, în Elveția sau în Regatul Unit înseamnă scutirea operatorilor de aeronave cu sediul
  în
  afara Uniunii de obligațiile EU ETS pentru aceste zboruri
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Întrucât punerea în aplicare și asigurarea respectării CORSIA pentru operatorii
  de
  aeronave cu sediul în afara Uniunii trebuie să aparțină exclusiv țării
  de
  origine a acestor operatori de aeronave, punerea în aplicare a CORSIA pentru alte zboruri decât zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE și care sosesc pe un aerodrom situat în SEE, în Elveția sau în Regatul Unit înseamnă scutirea operatorilor de aeronave cu sediul
  în
  afara Uniunii de obligațiile EU ETS pentru aceste zboruri
  .

| (19) | Pentru a se garanta că emisiile nu sunt contabilizate
  de
  două ori și pentru a se ține seama în mod corespunzător de obligația
  de
  compensare în cadrul CORSIA peste o valoare de referință stabilită la nivelul anului 2019 pentru anii 2021-2023 și la nivelul mediei din perioada 2019-2020 pentru anii următori, operatorii de aeronave ar trebui să fie în măsură să deducă valoarea financiară a cheltuielilor aferente creditelor pe care le-au utilizat
  în
  cadrul CORSIA pentru zborurile vizate de prezenta directivă
  . |
| --- | --- |

(19)

Pentru a se garanta că emisiile nu sunt contabilizate
  de
  două ori și pentru a se ține seama în mod corespunzător de obligația
  de
  compensare în cadrul CORSIA peste o valoare de referință stabilită la nivelul anului 2019 pentru anii 2021-2023 și la nivelul mediei din perioada 2019-2020 pentru anii următori, operatorii de aeronave ar trebui să fie în măsură să deducă valoarea financiară a cheltuielilor aferente creditelor pe care le-au utilizat
  în
  cadrul CORSIA pentru zborurile vizate de prezenta directivă
  .

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Pentru a se asigura că CORSIA duce la o schemă mondială unică de compensare a emisiilor de dioxid de carbon generate de aviație până în a doua etapă obligatorie a schemei OACI în 2027, Uniunea a susținut în mod constant aplicarea unor norme eficace de punere în aplicare și instituirea unei guvernanțe solide, precum și participarea adecvată la fazele voluntare și obligatorii ale CORSIA. În cazul în care Comisia stabilește că CORSIA nu constituie o măsură suficientă pentru realizarea obiectivelor climatice ale Uniunii și a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru a înceta derogarea temporară acordată zborurilor care sosesc pe un aerodrom situat în SEE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Pentru a se asigura că CORSIA duce la o schemă mondială unică de compensare a emisiilor de dioxid de carbon generate de aviație până în a doua etapă obligatorie a schemei OACI în 2027, Uniunea a susținut în mod constant aplicarea unor norme eficace de punere în aplicare și instituirea unei guvernanțe solide, precum și participarea adecvată la fazele voluntare și obligatorii ale CORSIA. În cazul în care Comisia stabilește că CORSIA nu constituie o măsură suficientă pentru realizarea obiectivelor climatice ale Uniunii și a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru a înceta derogarea temporară acordată zborurilor care sosesc pe un aerodrom situat în SEE.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 20 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20b) | Uniunea ar trebui să depună toate eforturile pentru a consolida dispozițiile CORSIA și pentru a sprijini adoptarea unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor generate de aviație la nivel mondial, protejând totodată competența Uniunii în ceea ce privește Directiva 2003/87/CE, astfel cum a confirmat Curtea de Justiție a Uniunii Europene

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20b)

Uniunea ar trebui să depună toate eforturile pentru a consolida dispozițiile CORSIA și pentru a sprijini adoptarea unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor generate de aviație la nivel mondial, protejând totodată competența Uniunii în ceea ce privește Directiva 2003/87/CE, astfel cum a confirmat Curtea de Justiție a Uniunii Europene

   (1a)

  .

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 20 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20c) | Este esențial să se asigure transparența datelor și este important să fie îmbunătățite forța executorie a CORSIA și accesul publicului la informațiile legate de aceasta. De aceea, operatorii de aeronave trebuie să-și raporteze în mod ușor de utilizat emisiile și măsurile de compensare în cadrul procesului de evaluare a impactului pe care îl are CORSIA asupra reducerii globale a emisiilor de CO2 și rolul său în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20c)

Este esențial să se asigure transparența datelor și este important să fie îmbunătățite forța executorie a CORSIA și accesul publicului la informațiile legate de aceasta. De aceea, operatorii de aeronave trebuie să-și raporteze în mod ușor de utilizat emisiile și măsurile de compensare în cadrul procesului de evaluare a impactului pe care îl are CORSIA asupra reducerii globale a emisiilor de CO2 și rolul său în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Zborurile înspre și dinspre țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, care nu pun în aplicare CORSIA, altele decât statele al căror PIB pe cap de locuitor este egal sau mai mare decât media Uniunii, ar trebui să fie scutite de obligațiile EU ETS sau CORSIA fără o dată-limită pentru exceptare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Zborurile înspre și dinspre țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, care nu pun în aplicare CORSIA, altele decât statele al căror PIB pe cap de locuitor este egal sau mai mare decât media Uniunii, ar trebui să fie scutite de obligațiile EU ETS sau CORSIA fără o dată-limită pentru exceptare.

eliminat

Amendamentele 63 și 79

Propunere de directivă

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Ar trebui acordată o atenție deosebită promovării accesibilității în regiunile ultraperiferice ale Uniunii. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o derogare de la EU ETS pentru emisiile generate de zborurile dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat în
  același stat membru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Ar trebui acordată o atenție deosebită promovării accesibilității în regiunile ultraperiferice ale Uniunii. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o derogare de la EU ETS pentru emisiile generate de zborurile dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat în
  același stat membru
  .

| (25) | Ar trebui acordată o atenție deosebită promovării accesibilității în regiunile ultraperiferice ale Uniunii. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o derogare de la EU ETS pentru emisiile generate de zborurile dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  într-o altă regiune a SEE și de zborurile dintre două aerodromuri situate
  în
  aceeași regiune ultraperiferică
  . |
| --- | --- |

(25)

Ar trebui acordată o atenție deosebită promovării accesibilității în regiunile ultraperiferice ale Uniunii. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o derogare de la EU ETS pentru emisiile generate de zborurile dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  într-o altă regiune a SEE și de zborurile dintre două aerodromuri situate
  în
  aceeași regiune ultraperiferică
  .

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | O parte din veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru aviație, precum și veniturile provenite din penalitățile plătite de operatorii de aeronave în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2003/87/CE ar trebui alocate Fondului de investiții în domeniul climei, pentru a sprijini inovările din sectorul aviației care vizează atenuarea schimbărilor climatice, în special proiectele legate de dezvoltarea, implementarea și punerea în aplicare de noi tehnologii și soluții tehnice care vizează reducerea emisiilor totale de gaze cu efect de seră din sectorul aviației, îndeosebi în domeniul combustibililor sustenabili pentru aviație, precum și soluțiile tehnice care vizează reducerea impactului asupra climei al sectorului aviației, în special inovațiile operaționale și cele legate de aspectul aeronautic și de corpul aeronavei și inovațiile revoluționare ce vizează motoarele, infrastructura aeroportuară și aeronavele electrice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

O parte din veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru aviație, precum și veniturile provenite din penalitățile plătite de operatorii de aeronave în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2003/87/CE ar trebui alocate Fondului de investiții în domeniul climei, pentru a sprijini inovările din sectorul aviației care vizează atenuarea schimbărilor climatice, în special proiectele legate de dezvoltarea, implementarea și punerea în aplicare de noi tehnologii și soluții tehnice care vizează reducerea emisiilor totale de gaze cu efect de seră din sectorul aviației, îndeosebi în domeniul combustibililor sustenabili pentru aviație, precum și soluțiile tehnice care vizează reducerea impactului asupra climei al sectorului aviației, în special inovațiile operaționale și cele legate de aspectul aeronautic și de corpul aeronavei și inovațiile revoluționare ce vizează motoarele, infrastructura aeroportuară și aeronavele electrice.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b) | Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să sprijine cercetarea, dezvoltarea și implementarea de soluții de decarbonizare, inclusiv tehnologii cu emisii zero, și să reducă impactul sectorului aviației asupra climei și mediului. Acesta ar trebui să abordeze, în special, impactul altor emisii decât cele de CO2, prin implementarea tehnologiilor de monitorizare și raportare și prin îmbunătățirea soluțiilor operaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26b)

Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să sprijine cercetarea, dezvoltarea și implementarea de soluții de decarbonizare, inclusiv tehnologii cu emisii zero, și să reducă impactul sectorului aviației asupra climei și mediului. Acesta ar trebui să abordeze, în special, impactul altor emisii decât cele de CO2, prin implementarea tehnologiilor de monitorizare și raportare și prin îmbunătățirea soluțiilor operaționale.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Considerentul 26 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26c) | Având în vedere costurile tot mai mari ale carbonului care rezultă din licitarea integrală a certificatelor din sectorul aviației, ar putea apărea un dezavantaj economic pentru operatorii de aeronave care utilizează nodurile de transport de pe teritoriul Uniunii în comparație cu cei care utilizează nodurile de transport din afara Uniunii. Deoarece zborurile către nodurile din țări terțe nu sunt în prezent acoperite de EU ETS, operatorii care efectuează zboruri în afara Uniunii ar putea beneficia de un avantaj, deoarece în afara Uniunii se aplică măsuri mai puțin stricte de reducere a emisiilor. Acest lucru ar putea duce la deplasarea către aceste noduri și, prin urmare, la o creștere a emisiilor, ceea ce ar putea avea ca rezultat final un efect negativ asupra încălzirii globale. Extinderea aplicării EU ETS la zborurile dinspre și către aerodromurile din afara SEE, Elveției și Regatului Unit ar duce la o concurență mai echitabilă și la o reducere mai eficientă a emisiilor de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26c)

Având în vedere costurile tot mai mari ale carbonului care rezultă din licitarea integrală a certificatelor din sectorul aviației, ar putea apărea un dezavantaj economic pentru operatorii de aeronave care utilizează nodurile de transport de pe teritoriul Uniunii în comparație cu cei care utilizează nodurile de transport din afara Uniunii. Deoarece zborurile către nodurile din țări terțe nu sunt în prezent acoperite de EU ETS, operatorii care efectuează zboruri în afara Uniunii ar putea beneficia de un avantaj, deoarece în afara Uniunii se aplică măsuri mai puțin stricte de reducere a emisiilor. Acest lucru ar putea duce la deplasarea către aceste noduri și, prin urmare, la o creștere a emisiilor, ceea ce ar putea avea ca rezultat final un efect negativ asupra încălzirii globale. Extinderea aplicării EU ETS la zborurile dinspre și către aerodromurile din afara SEE, Elveției și Regatului Unit ar duce la o concurență mai echitabilă și la o reducere mai eficientă a emisiilor de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Considerentul 27a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (27a) | Comisia ar trebui să aibă în vedere posibilitatea modificării Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește simplificarea măsurilor de reglementare. Comisia și autoritățile statelor membre ar trebui să se adapteze în permanență la procedurile administrative bazate pe bunele practici și să ia toate măsurile necesare pentru a simplifica punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE, menținând sarcinile administrative la un nivel minim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27a)

Comisia ar trebui să aibă în vedere posibilitatea modificării Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește simplificarea măsurilor de reglementare. Comisia și autoritățile statelor membre ar trebui să se adapteze în permanență la procedurile administrative bazate pe bunele practici și să ia toate măsurile necesare pentru a simplifica punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE, menținând sarcinile administrative la un nivel minim.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – litera ua (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 3, se adaugă următoarea literă:









  „(ua) | «alte emisii din aviație decât cele de CO2» înseamnă eliberarea de oxizi de azot (NOx), particule de funingine, forme de sulf oxidat și vapori de apă de către o aeronavă care desfășoară una dintre activitățile de aviație enumerate în anexa I.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

„(ua)

«alte emisii din aviație decât cele de CO2» înseamnă eliberarea de oxizi de azot (NOx), particule de funingine, forme de sulf oxidat și vapori de apă de către o aeronavă care desfășoară una dintre activitățile de aviație enumerate în anexa I.”

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3c – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  20 de milioane de certificate din cantitatea totală menționată la alineatul (5) de la prezentul articol, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, sunt rezervate pentru a fi alocate în același mod ca un contract pe diferență, care acoperă diferența de preț dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili în cazul operatorilor de aeronave care folosesc tot mai mult combustibilii de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, pe baza conținutului minim în amestecuri prevăzut în anexa I la Regulamentul ... [Regulamentul ReFuelEU]

   (*1)

  sau a unui conținut superior, precum și pe baza evoluției prețurilor acestor combustibili. O proporție de 70 % din certificatele respective se alocă în mod specific pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sintetici, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO). În plus, 20 de milioane de certificate din cantitatea suplimentară de certificate care sunt emise ca urmare a acoperirii emisiilor pentru zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE către țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 3ea, sunt rezervate pentru a fi alocate în același mod ca un contract pe diferență pentru perioada până la 31 decembrie 2029. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5a.
     
  20 de milioane de certificate din cantitatea totală menționată la alineatul (5) de la prezentul articol, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, sunt rezervate pentru a fi alocate în același mod ca un contract pe diferență, care acoperă diferența de preț dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili în cazul operatorilor de aeronave care folosesc tot mai mult combustibilii de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, pe baza conținutului minim în amestecuri prevăzut în anexa I la Regulamentul ... [Regulamentul ReFuelEU]

   (*1)

  sau a unui conținut superior, precum și pe baza evoluției prețurilor acestor combustibili. O proporție de 70 % din certificatele respective se alocă în mod specific pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sintetici, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO). În plus, 20 de milioane de certificate din cantitatea suplimentară de certificate care sunt emise ca urmare a acoperirii emisiilor pentru zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE către țări terțe, astfel cum se menționează la articolul 3ea, sunt rezervate pentru a fi alocate în același mod ca un contract pe diferență pentru perioada până la 31 decembrie 2029.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3c – alineatul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Cantitatea totală de certificate menționată la alineatul (5a) se alocă în același mod ca un contract pe diferență, care acoperă diferența de preț rămasă dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, în mod nediscriminatoriu, conform informațiilor transmise Agenției Europene de Siguranță a Aviației în temeiul articolului 7, al articolului 8 și al articolului 9 din Regulamentul ... [Regulamentul ReFuelEU]

   (*)

  . |
| | Fiecare operator de aeronave poate solicita să i se aloce certificate pentru zborurile vizate de EU ETS în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, pe baza unei mai mari utilizări a combustibililor menționați la alineatul (5a). |
| | Cantitatea de certificate este proporțională cu reducerea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu tratamentul aplicat combustibililor respectivi în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 și al actelor delegate menționate la articolul 14 alineatul (1) din prezenta directivă. |
| | Comisia asigură clasificarea emisiilor provenite de la combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, care utilizează hidrogen din surse regenerabile, drept emisii zero în cazul operatorilor de aeronave care utilizează acești combustibili, până la adoptarea actului delegat menționat la articolul 14 alineatul (1). |
| | Comisia publică anual detalii privind diferența de cost dintre kerosen și combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește modalitățile detaliate de alocare a certificatelor de aviație pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sustenabili prin acoperirea diferenței de preț pentru reducerea emisiilor cu o tonă de CO2 în urma utilizării acestor combustibili în locul kerosenului. |
| | Începând cu 31 decembrie 2028, Comisia efectuează în fiecare an o evaluare cu privire la aplicarea prezentului alineat și transmite rezultatele acesteia în timp util Parlamentului European și Consiliului. Pe baza acestei evaluări și în urma unei evaluări a impactului, Comisia poate prezenta, dacă este cazul, o propunere legislativă privind alocarea unui număr limitat de certificate, într-o perioadă de timp limitată, până la 31 decembrie 2034, pentru operatorii de aeronave care utilizează o cantitate mai mare de combustibili de aviație sustenabili, conform articolului 3c alineatul (5a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5b.
     
  Cantitatea totală de certificate menționată la alineatul (5a) se alocă în același mod ca un contract pe diferență, care acoperă diferența de preț rămasă dintre kerosenul fosil și combustibilii de aviație sustenabili pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică, în mod nediscriminatoriu, conform informațiilor transmise Agenției Europene de Siguranță a Aviației în temeiul articolului 7, al articolului 8 și al articolului 9 din Regulamentul ... [Regulamentul ReFuelEU]

   (*)

  .

Fiecare operator de aeronave poate solicita să i se aloce certificate pentru zborurile vizate de EU ETS în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, pe baza unei mai mari utilizări a combustibililor menționați la alineatul (5a).

Fiecare operator de aeronave poate solicita să i se aloce certificate pentru zborurile vizate de EU ETS în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2029, pe baza unei mai mari utilizări a combustibililor menționați la alineatul (5a).

Cantitatea de certificate este proporțională cu reducerea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu tratamentul aplicat combustibililor respectivi în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 și al actelor delegate menționate la articolul 14 alineatul (1) din prezenta directivă.

Cantitatea de certificate este proporțională cu reducerea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu tratamentul aplicat combustibililor respectivi în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 și al actelor delegate menționate la articolul 14 alineatul (1) din prezenta directivă.

Comisia asigură clasificarea emisiilor provenite de la combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, care utilizează hidrogen din surse regenerabile, drept emisii zero în cazul operatorilor de aeronave care utilizează acești combustibili, până la adoptarea actului delegat menționat la articolul 14 alineatul (1).

Comisia asigură clasificarea emisiilor provenite de la combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică, care utilizează hidrogen din surse regenerabile, drept emisii zero în cazul operatorilor de aeronave care utilizează acești combustibili, până la adoptarea actului delegat menționat la articolul 14 alineatul (1).

Comisia publică anual detalii privind diferența de cost dintre kerosen și combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește modalitățile detaliate de alocare a certificatelor de aviație pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sustenabili prin acoperirea diferenței de preț pentru reducerea emisiilor cu o tonă de CO2 în urma utilizării acestor combustibili în locul kerosenului.

Comisia publică anual detalii privind diferența de cost dintre kerosen și combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește modalitățile detaliate de alocare a certificatelor de aviație pentru o mai mare utilizare a combustibililor de aviație sustenabili prin acoperirea diferenței de preț pentru reducerea emisiilor cu o tonă de CO2

Începând cu 31 decembrie 2028, Comisia efectuează în fiecare an o evaluare cu privire la aplicarea prezentului alineat și transmite rezultatele acesteia în timp util Parlamentului European și Consiliului. Pe baza acestei evaluări și în urma unei evaluări a impactului, Comisia poate prezenta, dacă este cazul, o propunere legislativă privind alocarea unui număr limitat de certificate, într-o perioadă de timp limitată, până la 31 decembrie 2034, pentru operatorii de aeronave care utilizează o cantitate mai mare de combustibili de aviație sustenabili, conform articolului 3c alineatul (5a).

Începând cu 31 decembrie 2028, Comisia efectuează în fiecare an o evaluare cu privire la aplicarea prezentului alineat și transmite rezultatele acesteia în timp util Parlamentului European și Consiliului. Pe baza acestei evaluări și în urma unei evaluări a impactului, Comisia poate prezenta, dacă este cazul, o propunere legislativă privind alocarea unui număr limitat de certificate, într-o perioadă de timp limitată, până la 31 decembrie 2034, pentru operatorii de aeronave care utilizează o cantitate mai mare de combustibili de aviație sustenabili, conform articolului 3c alineatul (5a).

Amendamentele 65 și 80

Amendamentele 65 și 80

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3c – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2a), de la articolul 14 alineatul (3) și de la articolul 16, statele membre consideră că cerințele stabilite la dispozițiile respective sunt îndeplinite și nu iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave în ceea ce privește emisiile generate până în 2030 în urma zborurilor dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  în același stat membru
  în
  afara regiunii ultraperiferice respective
  . | 7.   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2a), de la articolul 14 alineatul (3) și de la articolul 16, statele membre consideră că cerințele stabilite la dispozițiile respective sunt îndeplinite și nu iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave în ceea ce privește emisiile generate până în 2030 în urma zborurilor dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  într-o altă regiune a SEE și
  în
  urma zborurilor dintre două aerodromuri situate în aceeași regiune ultraperiferică
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2a), de la articolul 14 alineatul (3) și de la articolul 16, statele membre consideră că cerințele stabilite la dispozițiile respective sunt îndeplinite și nu iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave în ceea ce privește emisiile generate până în 2030 în urma zborurilor dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  în același stat membru
  în
  afara regiunii ultraperiferice respective
  .

7.   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2a), de la articolul 14 alineatul (3) și de la articolul 16, statele membre consideră că cerințele stabilite la dispozițiile respective sunt îndeplinite și nu iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave în ceea ce privește emisiile generate până în 2030 în urma zborurilor dintre un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un aerodrom situat
  într-o altă regiune a SEE și
  în
  urma zborurilor dintre două aerodromuri situate în aceeași regiune ultraperiferică
  .

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3d – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În 2024,
  25
   % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit, astfel cum a fost publicată în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație.”, | 1.   În 2024,
  50
   % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit, astfel cum a fost publicată în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În 2024,
  25
   % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit, astfel cum a fost publicată în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație.”,

1.   În 2024,
  50
   % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit, astfel cum a fost publicată în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 4a – alineatul 1a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1a.
     
  În 2025, 50 % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit în anul respectiv, calculată de la publicarea în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În 2025, 50 % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit în anul respectiv, calculată de la publicarea în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație.

eliminat

eliminat

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3d – alineatul 1b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1b.
     
  În 2026, 75 % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit în anul respectiv, calculată de la publicarea în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  În 2026, 75 % din cantitatea de certificate pentru care ar fi avut loc alocarea cu titlu gratuit în anul respectiv, calculată de la publicarea în conformitate cu articolul 3c, se scoate la licitație.

eliminat

eliminat

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3d – alineatul 1c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1c.   Începând din 1 ianuarie
  2027
  , întreaga cantitate de certificate pentru care alocarea cu titlu gratuit ar fi avut loc în anul respectiv se scoate la licitație. | 1c.   Începând din 1 ianuarie
  2025
  , întreaga cantitate de certificate pentru care alocarea cu titlu gratuit ar fi avut loc în anul respectiv se scoate la licitație
  , cu excepția cantității de certificate menționate la articolul 3c alineatul (5a)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.   Începând din 1 ianuarie
  2027
  , întreaga cantitate de certificate pentru care alocarea cu titlu gratuit ar fi avut loc în anul respectiv se scoate la licitație.

1c.   Începând din 1 ianuarie
  2025
  , întreaga cantitate de certificate pentru care alocarea cu titlu gratuit ar fi avut loc în anul respectiv se scoate la licitație
  , cu excepția cantității de certificate menționate la articolul 3c alineatul (5a)
  .

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3d – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Comisia
  este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 23, acte delegate de completare a prezentei directive în ceea ce privește modalitățile detaliate de licitare de către statele membre a certificatelor pentru aviație în conformitate cu alineatele (1), (1a), (1b), (1c) și (1d) din prezentul articol, inclusiv în ceea ce privește modalitățile de transfer al unei părți din veniturile provenite din licitarea respectivă către bugetul general al Uniunii.”, | 3.
     
  Comisia
  este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 23, acte delegate de completare a prezentei directive în ceea ce privește modalitățile detaliate de licitare de către statele membre a certificatelor pentru aviație în conformitate cu alineatele (1), (1a), (1b), (1c) și (1d) din prezentul articol, inclusiv în ceea ce privește modalitățile de transfer al unei părți din veniturile provenite din licitarea respectivă către bugetul general al Uniunii,
  în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2020/2053. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  Comisia
  este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 23, acte delegate de completare a prezentei directive în ceea ce privește modalitățile detaliate de licitare de către statele membre a certificatelor pentru aviație în conformitate cu alineatele (1), (1a), (1b), (1c) și (1d) din prezentul articol, inclusiv în ceea ce privește modalitățile de transfer al unei părți din veniturile provenite din licitarea respectivă către bugetul general al Uniunii.”,

3.
     
  Comisia
  este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 23, acte delegate de completare a prezentei directive în ceea ce privește modalitățile detaliate de licitare de către statele membre a certificatelor pentru aviație în conformitate cu alineatele (1), (1a), (1b), (1c) și (1d) din prezentul articol, inclusiv în ceea ce privește modalitățile de transfer al unei părți din veniturile provenite din licitarea respectivă către bugetul general al Uniunii,
  în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2020/2053.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3d – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Statele membre determină utilizarea veniturilor
  obținute în urma licitării certificatelor de emisii reglementate de prezentul capitol, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din tratat și înscrise în bugetul general al Uniunii
  . Statele membre
  utilizează
  veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii în conformitate cu articolul 10 alineatul (3).” | 4.   
  Veniturile
  obținute în urma licitării certificatelor de emisii
  pentru aviație
  reglementate de prezentul capitol, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din tratat și înscrise în bugetul general al Uniunii
  , se
  utilizează
  după cum urmează: |
| | (a) | 75 % se utilizează pentru a sprijini inovarea și noile tehnologii, inclusiv implementarea soluțiilor de decarbonizare în sectorul aviației prin intermediul Fondului de investiții în domeniul climei, în conformitate cu articolul 10a alineatul (8); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  Statele membre determină utilizarea veniturilor
  obținute în urma licitării certificatelor de emisii reglementate de prezentul capitol, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din tratat și înscrise în bugetul general al Uniunii
  . Statele membre
  utilizează
  veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii în conformitate cu articolul 10 alineatul (3).”

4.   
  Veniturile
  obținute în urma licitării certificatelor de emisii
  pentru aviație
  reglementate de prezentul capitol, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din tratat și înscrise în bugetul general al Uniunii
  , se
  utilizează
  după cum urmează:

(a)

(a)

75 % se utilizează pentru a sprijini inovarea și noile tehnologii, inclusiv implementarea soluțiilor de decarbonizare în sectorul aviației prin intermediul Fondului de investiții în domeniul climei, în conformitate cu articolul 10a alineatul (8);

75 % se utilizează pentru a sprijini inovarea și noile tehnologii, inclusiv implementarea soluțiilor de decarbonizare în sectorul aviației prin intermediul Fondului de investiții în domeniul climei, în conformitate cu articolul 10a alineatul (8);

| (b) | 15 % din veniturile obținute de la zborurile de plecare menționate la articolul 3ea se utilizează pentru a contribui la fondurile pentru climă ale CCONUSC, în special la Fondul verde pentru climă și la Fondul de adaptare, pentru a continua acțiunile internaționale de atenuare a impactului schimbărilor climatice asupra celor mai vulnerabile comunități; |
| --- | --- |

(b)

(b)

15 % din veniturile obținute de la zborurile de plecare menționate la articolul 3ea se utilizează pentru a contribui la fondurile pentru climă ale CCONUSC, în special la Fondul verde pentru climă și la Fondul de adaptare, pentru a continua acțiunile internaționale de atenuare a impactului schimbărilor climatice asupra celor mai vulnerabile comunități;

15 % din veniturile obținute de la zborurile de plecare menționate la articolul 3ea se utilizează pentru a contribui la fondurile pentru climă ale CCONUSC, în special la Fondul verde pentru climă și la Fondul de adaptare, pentru a continua acțiunile internaționale de atenuare a impactului schimbărilor climatice asupra celor mai vulnerabile comunități;

| (c) | veniturile rămase sunt utilizate conform deciziilor adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), inclusiv pentru promovarea proiectelor care vizează asigurarea unei tranziții juste în sectorul aviației, în special pentru sprijinirea dialogului social între părțile interesate vizate din sectorul aviației, precum și pentru formarea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor. |
| --- | --- |

(c)

(c)

veniturile rămase sunt utilizate conform deciziilor adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), inclusiv pentru promovarea proiectelor care vizează asigurarea unei tranziții juste în sectorul aviației, în special pentru sprijinirea dialogului social între părțile interesate vizate din sectorul aviației, precum și pentru formarea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor.

veniturile rămase sunt utilizate conform deciziilor adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), inclusiv pentru promovarea proiectelor care vizează asigurarea unei tranziții juste în sectorul aviației, în special pentru sprijinirea dialogului social între părțile interesate vizate din sectorul aviației, precum și pentru formarea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ea (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)

(3a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3ea

„Articolul 3ea

Activități de aviație care implică țări terțe

Activități de aviație care implică țări terțe

1.
     
  Începând din 30 aprilie [anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1], operatorii de aeronave restituie certificatele de emisii pentru zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE.

2.
     
  Începând cu [anul intrării în vigoare a prezentei directive], cantitatea totală de certificate care urmează să fie alocate pentru aviație este majorată cu alocările pentru zborurile de plecare suplimentare menționate la alineatul (1) care ar fi fost efectuate dacă ar fi fost vizate de EU ETS în anul respectiv. Se aplică factorul linear de reducere prevăzut la articolul 9.

3.
     
  Pentru a ține seama în mod corespunzător de obligațiile de compensare în cadrul CORSIA peste o valoare de referință stabilită la nivelul anului 2019 pentru perioada 2021-2023 și la nivelul mediei din perioada 2019-2020 pentru perioada începând cu 2024, operatorii de aeronave pot să deducă valoarea financiară a cheltuielilor lor cu creditele utilizate pentru asigurarea conformității cu CORSIA pentru zborurile din SEE către țări terțe care sunt enumerate în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 25a alineatul (3).

În fiecare an, operatorii de aeronave publică informații cu privire la compensările CORSIA plătite în anul precedent pentru fiecare rută și informează Comisia cu privire la astfel de compensări în cazul în care intenționează să solicite o reducere a obligațiilor lor de restituire. Comisia stabilește valoarea financiară a compensărilor eligibile pentru deducerea din obligația de restituire în cadrul EU ETS pentru fiecare rută. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei și a mecanismului pentru această deducere. În acest scop, Comisia consideră că prețul certificatelor EU ETS este prețul mediu în anul respectiv în care se asigură conformitatea.

În fiecare an, operatorii de aeronave publică informații cu privire la compensările CORSIA plătite în anul precedent pentru fiecare rută și informează Comisia cu privire la astfel de compensări în cazul în care intenționează să solicite o reducere a obligațiilor lor de restituire. Comisia stabilește valoarea financiară a compensărilor eligibile pentru deducerea din obligația de restituire în cadrul EU ETS pentru fiecare rută. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei și a mecanismului pentru această deducere. În acest scop, Comisia consideră că prețul certificatelor EU ETS este prețul mediu în anul respectiv în care se asigură conformitatea.

În cazul în care Comisia constată că există o diferență între emisiile verificate și certificatele restituite într-un anumit an, cantitatea corespunzătoare de certificate se anulează.

În cazul în care Comisia constată că există o diferență între emisiile verificate și certificatele restituite într-un anumit an, cantitatea corespunzătoare de certificate se anulează.

4.
     
  Până la 31 decembrie 2027, în conformitate cu articolul 28b din prezenta directivă, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a participării statelor contractante ale OACI la CORSIA, precum și ambiția generală și integritatea ecologică a CORSIA. Pe baza constatărilor acestui raport, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă privind încetarea derogării temporare pentru zborurile care sosesc pe un aerodrom situat în SEE.”

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10a – alineatul 8 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | La articolul 10a alineatul (8), după al doilea paragraf se introduce următorul paragraf: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4a)

(4a)

La articolul 10a alineatul (8), după al doilea paragraf se introduce următorul paragraf:

Veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru activitățile de aviație și din penalitățile menționate la articolul 16 alineatul (3) alocate Fondului de investiții în domeniul climei sunt puse la dispoziția proiectelor din domeniul aviației pentru a sprijini noile evoluții și inovații, implementarea soluțiilor de decarbonizare, dezvoltarea de mecanisme de sprijin și pentru a crea infrastructura necesară, care să reducă impactul total asupra climei, inclusiv impactul altor emisii decât al celor de CO2, în special prin:

Veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru activitățile de aviație și din penalitățile menționate la articolul 16 alineatul (3) alocate Fondului de investiții în domeniul climei sunt puse la dispoziția proiectelor din domeniul aviației pentru a sprijini noile evoluții și inovații, implementarea soluțiilor de decarbonizare, dezvoltarea de mecanisme de sprijin și pentru a crea infrastructura necesară, care să reducă impactul total asupra climei, inclusiv impactul altor emisii decât al celor de CO2

| (a) | utilizarea combustibililor de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO) produși pe bază de hidrogen din surse regenerabile și captare directă din aer, inclusiv prin contracte pentru diferență în materie de carbon menite să reducă diferența de preț dintre combustibilii cu emisii zero și combustibilii convenționali și să reducă costul aprovizionării aeroporturilor din Uniune cu combustibili de aviație sustenabili; |
| --- | --- |

(a)

(a)

utilizarea combustibililor de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO) produși pe bază de hidrogen din surse regenerabile și captare directă din aer, inclusiv prin contracte pentru diferență în materie de carbon menite să reducă diferența de preț dintre combustibilii cu emisii zero și combustibilii convenționali și să reducă costul aprovizionării aeroporturilor din Uniune cu combustibili de aviație sustenabili;

utilizarea combustibililor de aviație sustenabili, acordându-se prioritate combustibililor din surse regenerabile de origine nebiologică (RFNBO) produși pe bază de hidrogen din surse regenerabile și captare directă din aer, inclusiv prin contracte pentru diferență în materie de carbon menite să reducă diferența de preț dintre combustibilii cu emisii zero și combustibilii convenționali și să reducă costul aprovizionării aeroporturilor din Uniune cu combustibili de aviație sustenabili;

| (b) | îmbunătățirea capitală a aeronauticii operaționale și soluții privind corpurile navelor aeriene pentru a atenua emisiile de CO2 și alte tipuri de emisii; |
| --- | --- |

(b)

(b)

îmbunătățirea capitală a aeronauticii operaționale și soluții privind corpurile navelor aeriene pentru a atenua emisiile de CO2 și alte tipuri de emisii;

îmbunătățirea capitală a aeronauticii operaționale și soluții privind corpurile navelor aeriene pentru a atenua emisiile de CO2

| (c) | implementarea unor inovații revoluționare în domeniul motoarelor și implementarea de noi tehnologii de propulsie care contribuie la reducerea emisiilor în aviație, cum ar fi tehnologiile cu baterii și turboelectrice, precum și arderea hidrogenului în turbine și pile de combustie pentru alimentarea motoarelor electrice, aeronavelor electrice și a infrastructurii aeroportuare conexe; |
| --- | --- |

(c)

(c)

implementarea unor inovații revoluționare în domeniul motoarelor și implementarea de noi tehnologii de propulsie care contribuie la reducerea emisiilor în aviație, cum ar fi tehnologiile cu baterii și turboelectrice, precum și arderea hidrogenului în turbine și pile de combustie pentru alimentarea motoarelor electrice, aeronavelor electrice și a infrastructurii aeroportuare conexe;

implementarea unor inovații revoluționare în domeniul motoarelor și implementarea de noi tehnologii de propulsie care contribuie la reducerea emisiilor în aviație, cum ar fi tehnologiile cu baterii și turboelectrice, precum și arderea hidrogenului în turbine și pile de combustie pentru alimentarea motoarelor electrice, aeronavelor electrice și a infrastructurii aeroportuare conexe;

| (d) | implementarea tehnologiilor de monitorizare și raportare pentru emisiile de CO2 și alte tipuri de emisii în aviație; |
| --- | --- |

(d)

(d)

implementarea tehnologiilor de monitorizare și raportare pentru emisiile de CO2 și alte tipuri de emisii în aviație;

implementarea tehnologiilor de monitorizare și raportare pentru emisiile de CO2

| (e) | cercetări care vizează inovații tehnologice privind efectele altor tipuri de emisii decât cele de CO2 în aviație, inclusiv formarea și evitarea trenelor de condensare și norilor cirrus. |
| --- | --- |

(e)

(e)

cercetări care vizează inovații tehnologice privind efectele altor tipuri de emisii decât cele de CO2 în aviație, inclusiv formarea și evitarea trenelor de condensare și norilor cirrus.

cercetări care vizează inovații tehnologice privind efectele altor tipuri de emisii decât cele de CO2

Pe site-ul de internet al Comisiei sunt puse la dispoziția publicului, într-un mod accesibil, și sunt actualizate periodic descrieri ale proiectelor sprijinite de Fondul de investiții în domeniul climei și informații transparente cu privire la cheltuieli, defalcate la nivel de proiect. Comisia se asigură că sunt implicate toate părțile interesate în procedurile de finanțare legate de Fondul de investiții în domeniul climei.

Pe site-ul de internet al Comisiei sunt puse la dispoziția publicului, într-un mod accesibil, și sunt actualizate periodic descrieri ale proiectelor sprijinite de Fondul de investiții în domeniul climei și informații transparente cu privire la cheltuieli, defalcate la nivel de proiect. Comisia se asigură că sunt implicate toate părțile interesate în procedurile de finanțare legate de Fondul de investiții în domeniul climei.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 11a – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | provin dintr-o țară care este menționată în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 25a alineatul (3) ca participând la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA). Această condiție nu se aplică emisiilor anterioare
  anului 2027 și nici țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, cu excepția țărilor al căror PIB pe cap
  de
  locuitor este egal sau mai mare decât media Uniunii
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

provin dintr-o țară care este menționată în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 25a alineatul (3) ca participând la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA). Această condiție nu se aplică emisiilor anterioare
  anului 2027 și nici țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, cu excepția țărilor al căror PIB pe cap
  de
  locuitor este egal sau mai mare decât media Uniunii
  .

anului 2027 și nici țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, cu excepția țărilor al căror PIB pe cap

locuitor este egal sau mai mare decât media Uniunii

| (b) | provin dintr-o țară care este menționată în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 25a alineatul (3) ca participând la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA). Această condiție nu se aplică emisiilor anterioare
  datei
  de
  1 ianuarie 2027
  . |
| --- | --- |

(b)

provin dintr-o țară care este menționată în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 25a alineatul (3) ca participând la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA). Această condiție nu se aplică emisiilor anterioare
  datei
  de
  1 ianuarie 2027
  .

datei

1 ianuarie 2027

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 11a – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește cerințe mai detaliate pentru măsurile menționate la primul paragraf, care pot include cerințe de raportare și de înregistrare, precum și pentru enumerarea statelor sau a programelor care aplică aceste măsuri.
  Măsurile țin seama de flexibilitatea acordată țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare.
  Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).”; | Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește cerințe mai detaliate pentru măsurile menționate la primul paragraf, care pot include cerințe de raportare și de înregistrare, precum și pentru enumerarea statelor sau a programelor care aplică aceste măsuri. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește cerințe mai detaliate pentru măsurile menționate la primul paragraf, care pot include cerințe de raportare și de înregistrare, precum și pentru enumerarea statelor sau a programelor care aplică aceste măsuri.
  Măsurile țin seama de flexibilitatea acordată țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare.
  Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).”;

Măsurile țin seama de flexibilitatea acordată țărilor cel mai puțin dezvoltate și statelor insulare mici în curs de dezvoltare.

Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește cerințe mai detaliate pentru măsurile menționate la primul paragraf, care pot include cerințe de raportare și de înregistrare, precum și pentru enumerarea statelor sau a programelor care aplică aceste măsuri. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).”;

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 6 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone provenite de la utilizarea aeronavelor cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700  kg care efectuează zboruri ce intră în domeniul de aplicare
  a
  anexei I, altele decât cele care pleacă și care sosesc în același stat membru (inclusiv regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2019
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone provenite de la utilizarea aeronavelor cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700  kg care efectuează zboruri ce intră în domeniul de aplicare
  a
  anexei I, altele decât cele care pleacă și care sosesc în același stat membru (inclusiv regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2019
  .

2

a

2019

| (b) | produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone provenite de la utilizarea aeronavelor cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700  kg care efectuează zboruri ce intră în domeniul de aplicare
  al
  anexei I 
  la prezenta directivă și al articolului 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei

   (1a), altele decât cele care pleacă și care sosesc în același stat membru (inclusiv regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2021
  . |
| --- | --- |

(b)

produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone provenite de la utilizarea aeronavelor cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700  kg care efectuează zboruri ce intră în domeniul de aplicare
  al
  anexei I 
  la prezenta directivă și al articolului 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei

   (1a), altele decât cele care pleacă și care sosesc în același stat membru (inclusiv regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2021
  .

2

al

la prezenta directivă și al articolului 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei

1a

2021

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | La articolul 14 alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6a)

(6a)

La articolul 14 alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Comisia
  adoptă acte
  de punere în aplicare
  privind modalitățile detaliate de monitorizare și raportare a emisiilor și, după caz, a datelor aferente activităților enumerate în anexa I, de monitorizare și raportare a datelor tonă-kilometru în sensul unei cereri depuse în temeiul articolului 3e sau 3f, care se bazează pe principiile de monitorizare și raportare prezentate în anexa IV și pe cerințele stabilite la alineatul (2) de la prezentul articol. Actele
  de punere în aplicare
  respective precizează, de asemenea, potențialul de încălzire globală al fiecărui gaz cu efect de seră în cerințele pentru monitorizarea și
  raportarea emisiilor pentru gazul respectiv
  .

Comisia

de punere în aplicare

de punere în aplicare

raportarea emisiilor pentru gazul respectiv

„Comisia
  adoptă acte
  delegate
  privind modalitățile detaliate de monitorizare și raportare a emisiilor și, după caz, a datelor aferente activităților enumerate în anexa I, de monitorizare și raportare a datelor tonă-kilometru în sensul unei cereri depuse în temeiul articolului 3e sau 3f, care se bazează pe principiile de monitorizare și raportare prezentate în anexa IV și pe cerințele stabilite la alineatul (2) de la prezentul articol. Actele
  delegate
  respective precizează, de asemenea, potențialul de încălzire globală al fiecărui gaz cu efect de seră
  și efectele altor emisii ale aviației decât cele de CO2,
  în cerințele pentru monitorizarea
  , raportarea
  și
  verificarea gazelor și emisiilor respective
  .”

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 14 – alineatul 2 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | La articolul 14 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6a)

(6a)

La articolul 14 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

„Până la [6 luni după intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, pentru a completa prezenta directivă în vederea instituirii unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (sistem MRV) pentru alte emisii decât cele de CO2 generate de operatorii de aeronave care intră sub incidența prezentei directive. Sistemul MRV pentru alte emisii decât cele de CO2 conține date privind cel puțin următoarele:

| (a) | debitul de combustibil; |
| --- | --- |

(a)

(a)

debitul de combustibil;

debitul de combustibil;

| (b) | masa aeronavei; |
| --- | --- |

(b)

(b)

masa aeronavei;

masa aeronavei;

| (c) | umiditatea mediului ambiant; |
| --- | --- |

(c)

(c)

umiditatea mediului ambiant;

umiditatea mediului ambiant;

| (d) | latitudinea, longitudinea și altitudinea aeronavei; |
| --- | --- |

(d)

(d)

latitudinea, longitudinea și altitudinea aeronavei;

latitudinea, longitudinea și altitudinea aeronavei;

| (e) | umiditatea și temperatura medii; |
| --- | --- |

(e)

(e)

umiditatea și temperatura medii;

umiditatea și temperatura medii;

| (f) | indicii de emisie pentru CO2, H2O, dioxid de sulf (SO2) și NOx; |
| --- | --- |

(f)

(f)

indicii de emisie pentru CO2, H2O, dioxid de sulf (SO2) și NOx;

indicii de emisie pentru CO2

2

2

x

| (g) | echivalentul CO2 pentru fiecare zbor. |
| --- | --- |

(g)

(g)

echivalentul CO2 pentru fiecare zbor.

echivalentul CO2

Până la 31 decembrie 2026, pe baza rezultatelor monitorizării, raportării și verificării celorlalte emisii decât cele de CO2, Comisia prezintă, după efectuarea unei evaluări a impactului și dacă este cazul, o propunere legislativă privind reducerea acestor emisii prin extinderea domeniului de aplicare al EU ETS pentru a acoperi și alte emisii decât cele de CO2 generate de aviație.

Până la 31 decembrie 2026, pe baza rezultatelor monitorizării, raportării și verificării celorlalte emisii decât cele de CO2

2

În așteptarea extinderii domeniului de aplicare al prezentei directive pentru a include și celelalte emisii decât cele de CO2 generate de operatorii de aeronave menționați la al doilea paragraf, începând cu 31 decembrie 2027 factorul de emisie de CO2 pentru emisiile provenite din activitățile de aviație se înmulțește cu 1,8 , de la 31 decembrie 2028 cu 1,9 , iar de la 31 decembrie 2029 cu 2,0 , pentru a contabiliza și celelalte emisii decât cele de CO2 din sectorul aviației.

În așteptarea extinderii domeniului de aplicare al prezentei directive pentru a include și celelalte emisii decât cele de CO2

2

2

Începând cu ... [30 de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului, în cadrul raportului menționat la articolul 10 alineatul (5), un raport privind rezultatele sistemului MRV menționat la al treilea paragraf.”

Începând cu ... [30 de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului, în cadrul raportului menționat la articolul 10 alineatul (5), un raport privind rezultatele sistemului MRV menționat la al treilea paragraf.”

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 14 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | La articolul 14 se adaugă următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6a)

(6a)

La articolul 14 se adaugă următorul alineat:

„3a.
     
  Toate datele privind emisiile legate de operatorii de aeronave comunicate statelor membre și Comisiei, inclusiv datele comunicate în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei, sunt raportate și publicate de către Comisie, pentru fiecare operator de aeronave și pentru fiecare pereche de aeroporturi, într-un mod ușor de utilizat. Datele pentru fiecare an sunt publicate fără întârziere. Respectivele date includ cel puțin următoarele:

| (a) | date privind emisiile, defalcate pe operatori de aeronave și pe pereche de aeroporturi; |
| --- | --- |

(a)

(a)

date privind emisiile, defalcate pe operatori de aeronave și pe pereche de aeroporturi;

date privind emisiile, defalcate pe operatori de aeronave și pe pereche de aeroporturi;

| (b) | factorii de încărcare, tipul de aeronavă, tipul de combustibil și consumul de combustibil pentru fiecare pereche de aeroporturi pentru fiecare operator de aeronave; |
| --- | --- |

(b)

(b)

factorii de încărcare, tipul de aeronavă, tipul de combustibil și consumul de combustibil pentru fiecare pereche de aeroporturi pentru fiecare operator de aeronave;

factorii de încărcare, tipul de aeronavă, tipul de combustibil și consumul de combustibil pentru fiecare pereche de aeroporturi pentru fiecare operator de aeronave;

| (c) | cuantumul compensării, calculat în conformitate cu articolul 12 alineatul (7); |
| --- | --- |

(c)

(c)

cuantumul compensării, calculat în conformitate cu articolul 12 alineatul (7);

cuantumul compensării, calculat în conformitate cu articolul 12 alineatul (7);

| (d) | cantitatea și tipul de combustibili eligibili utilizați pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora; |
| --- | --- |

(d)

(d)

cantitatea și tipul de combustibili eligibili utilizați pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora;

cantitatea și tipul de combustibili eligibili utilizați pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora;

| (e) | cantitatea și tipul creditelor de carbon utilizate pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora. |
| --- | --- |

(e)

(e)

cantitatea și tipul creditelor de carbon utilizate pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora.

cantitatea și tipul creditelor de carbon utilizate pentru a respecta compensarea parțială sau totală a acestora.

| (f) | masa totală a mărfurilor și a corespondenței (tone) în cursul perioadei de raportare, per pereche de aeroporturi.”; |
| --- | --- |

(f)

(f)

masa totală a mărfurilor și a corespondenței (tone) în cursul perioadei de raportare, per pereche de aeroporturi.”;

masa totală a mărfurilor și a corespondenței (tone) în cursul perioadei de raportare, per pereche de aeroporturi.”;

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Directiva 2003/87/CE

Articolul 18a – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | începând din 2024, cel puțin o dată la doi ani, actualizează lista pentru a include operatorii de aeronave care au efectuat ulterior o activitate de aviație menționată în anexa I.”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

începând din 2024, cel puțin o dată la doi ani, actualizează lista pentru a include operatorii de aeronave care au efectuat ulterior o activitate de aviație menționată în anexa I.”.

| (b) | începând din 2024
  și, ulterior
  , cel puțin o dată la doi ani, actualizează lista pentru a include operatorii de aeronave care au efectuat ulterior o activitate de aviație menționată în anexa I.”. |
| --- | --- |

(b)

începând din 2024
  și, ulterior
  , cel puțin o dată la doi ani, actualizează lista pentru a include operatorii de aeronave care au efectuat ulterior o activitate de aviație menționată în anexa I.”.

și, ulterior

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9) | La articolul 25a, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(9)

(9)

La articolul 25a, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Uniunea și statele membre continuă să depună eforturi pentru a se ajunge la un acord cu privire la măsurile globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenind din aviație. Din perspectiva unui astfel de acord, Comisia analizează dacă sunt necesare modificări la prezenta directivă, luând în considerare că aceasta se aplică operatorilor de aeronave.

„2.   Uniunea și statele membre continuă să depună eforturi pentru a se ajunge la un acord cu privire la măsurile globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenind din aviație
  , în conformitate cu obiectivele Regulamentului (UE) 2021/1119 și cu Acordul de la Paris
  . Din perspectiva unui astfel de acord, Comisia analizează dacă sunt necesare modificări la prezenta directivă, luând în considerare că aceasta se aplică operatorilor de aeronave.”

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care enumeră țările, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul prezentei directive, cu o valoare de referință din 2019 pentru perioada 2021-2023 și o valoare de referință 2019-2020 pentru fiecare an
  ulterior
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2). | 3.   Comisia adoptă
  , cel puțin o dată pe an,
  un act de punere în aplicare prin care enumeră țările, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul prezentei directive, cu o valoare de referință din 2019 pentru perioada 2021-2023 și o valoare de referință 2019-2020 pentru fiecare an
  începând cu 2024
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care enumeră țările, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul prezentei directive, cu o valoare de referință din 2019 pentru perioada 2021-2023 și o valoare de referință 2019-2020 pentru fiecare an
  ulterior
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

3.   Comisia adoptă
  , cel puțin o dată pe an,
  un act de punere în aplicare prin care enumeră țările, altele decât țările SEE, Elveția și Regatul Unit, despre care se consideră că aplică CORSIA în sensul prezentei directive, cu o valoare de referință din 2019 pentru perioada 2021-2023 și o valoare de referință 2019-2020 pentru fiecare an
  începând cu 2024
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9) | La articolul 25a se introduce următorul alineat:




  „3a.
     
  Pe baza listei de la alineatul (3), Comisia publică o listă a operatorilor de aeronave din țările despre care se consideră că nu aplică CORSIA pentru zborurile înspre sau dinspre țări terțe în sensul prezentei directive.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9)

(9)

La articolul 25a se introduce următorul alineat:

„3a.
     
  Pe baza listei de la alineatul (3), Comisia publică o listă a operatorilor de aeronave din țările despre care se consideră că nu aplică CORSIA pentru zborurile înspre sau dinspre țări terțe în sensul prezentei directive.”

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.
     
  În ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, altele decât cele enumerate în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul alineatului (3), operatorii de aeronave nu sunt obligați să anuleze unități. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.
     
  În ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite, altele decât cele enumerate în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul alineatului (3), operatorii de aeronave nu sunt obligați să anuleze unități.

eliminat

eliminat

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   În cazul în care Comisia stabilește că există o denaturare semnificativă a concurenței care este în detrimentul operatorilor de aeronave care dețin un certificat de operator aerian eliberat de un stat membru sau care este înregistrat într-un stat membru, inclusiv în regiunile ultraperiferice, în teritoriile dependente și pe teritoriile statului membru respectiv, Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  pentru a scuti operatorii de aeronave respectivi de cerințele de restituire prevăzute la articolul 12 alineatul (8) în ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre aceste țări. Denaturarea concurenței poate fi cauzată de o țară terță care aplică CORSIA într-un mod mai puțin strict în legislația sa națională sau care nu aplică dispozițiile CORSIA în mod egal cu toți operatorii de aeronave.
  Actele
  de
  punere în aplicare respective se adoptă
  în
  conformitate cu procedura de examinare menționată
  la
  articolul 22a
  alineatul (
  2
  ). | 7.   În cazul în care Comisia stabilește că există o denaturare semnificativă a concurenței care este în detrimentul operatorilor de aeronave care dețin un certificat de operator aerian eliberat de un stat membru sau care este înregistrat într-un stat membru, inclusiv în regiunile ultraperiferice, în teritoriile dependente și pe teritoriile statului membru respectiv, Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 23, cu scopul
  de
  a completa prezenta directivă,
  pentru a scuti operatorii de aeronave respectivi de cerințele de restituire prevăzute la articolul 12 alineatul (8) în ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre aceste țări. Denaturarea concurenței poate fi cauzată de o țară terță care aplică CORSIA într-un mod mai puțin strict în legislația sa națională sau care nu aplică dispozițiile CORSIA în mod egal cu toți operatorii de aeronave.
  Comisia publică,
  de
  asemenea, informații cu privire la modul
  în
  care au fost îndeplinite criteriile menționate
  la alineatul (
  7a
  ). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   În cazul în care Comisia stabilește că există o denaturare semnificativă a concurenței care este în detrimentul operatorilor de aeronave care dețin un certificat de operator aerian eliberat de un stat membru sau care este înregistrat într-un stat membru, inclusiv în regiunile ultraperiferice, în teritoriile dependente și pe teritoriile statului membru respectiv, Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  pentru a scuti operatorii de aeronave respectivi de cerințele de restituire prevăzute la articolul 12 alineatul (8) în ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre aceste țări. Denaturarea concurenței poate fi cauzată de o țară terță care aplică CORSIA într-un mod mai puțin strict în legislația sa națională sau care nu aplică dispozițiile CORSIA în mod egal cu toți operatorii de aeronave.
  Actele
  de
  punere în aplicare respective se adoptă
  în
  conformitate cu procedura de examinare menționată
  la
  articolul 22a
  alineatul (
  2
  ).

7.   În cazul în care Comisia stabilește că există o denaturare semnificativă a concurenței care este în detrimentul operatorilor de aeronave care dețin un certificat de operator aerian eliberat de un stat membru sau care este înregistrat într-un stat membru, inclusiv în regiunile ultraperiferice, în teritoriile dependente și pe teritoriile statului membru respectiv, Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 23, cu scopul
  de
  a completa prezenta directivă,
  pentru a scuti operatorii de aeronave respectivi de cerințele de restituire prevăzute la articolul 12 alineatul (8) în ceea ce privește emisiile generate de zborurile înspre și dinspre aceste țări. Denaturarea concurenței poate fi cauzată de o țară terță care aplică CORSIA într-un mod mai puțin strict în legislația sa națională sau care nu aplică dispozițiile CORSIA în mod egal cu toți operatorii de aeronave.
  Comisia publică,
  de
  asemenea, informații cu privire la modul
  în
  care au fost îndeplinite criteriile menționate
  la alineatul (
  7a
  ).

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 7a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9) | La articolul 25a se introduce următorul alineat:




  „7a.
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a stabili metodologia și criteriile utilizate pentru a determina dacă exisă o denaturare semnificativă a concurenței în conformitate cu alineatul (7) de la prezentul articol. Comisia publică în mod transparent informații privind aplicarea actului delegat.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9)

(9)

La articolul 25a se introduce următorul alineat:

„7a.
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a stabili metodologia și criteriile utilizate pentru a determina dacă exisă o denaturare semnificativă a concurenței în conformitate cu alineatul (7) de la prezentul articol. Comisia publică în mod transparent informații privind aplicarea actului delegat.”

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2003/87/CE

Articolul 25a – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9) | La articolul 25a se adaugă următorul alineat:




  „8a.
     
  Până la 1 ianuarie 2027, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive, contribuția aviației la realizarea obiectivelor Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris, punerea în aplicare a CORSIA și efectul acesteia asupra pieței interne a aviației din Uniune, competitivitatea acesteia și tranziția justă, în special impactul social al prezentei directive, recalificarea și perfecționarea, precum și impactul asupra frecvenței și a costurilor transportului aerian pentru pasageri, îndeosebi pentru cei cu venituri scăzute. Raportul trebuie să conțină recomandări care sunt puse în aplicare fără întârzieri nejustificate.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9)

(9)

La articolul 25a se adaugă următorul alineat:

„8a.
     
  Până la 1 ianuarie 2027, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive, contribuția aviației la realizarea obiectivelor Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris, punerea în aplicare a CORSIA și efectul acesteia asupra pieței interne a aviației din Uniune, competitivitatea acesteia și tranziția justă, în special impactul social al prezentei directive, recalificarea și perfecționarea, precum și impactul asupra frecvenței și a costurilor transportului aerian pentru pasageri, îndeosebi pentru cei cu venituri scăzute. Raportul trebuie să conțină recomandări care sunt puse în aplicare fără întârzieri nejustificate.”

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 28b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Articolul 28b se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

Articolul 28b se înlocuiește cu următorul text:

Articolul
  28b

Articolul

„Articolul
  28b

„Articolul

Raportarea și revizuirea de către Comisie privind punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață a OACI

Raportarea și revizuirea de către Comisie privind punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață a OACI

1.   Înainte de 1 ianuarie
  2019
  și ulterior
  în mod periodic
  , Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului privind progresele negocierilor din cadrul OACI de punere în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021, în special cu privire la:

1.   Înainte de 1 ianuarie
  2027
  și ulterior
  o dată la doi ani
  , Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului privind progresele negocierilor din cadrul OACI de punere în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021, în special cu privire la:

| (i) | instrumentele relevante ale OACI, inclusiv standardele și practicile recomandate; |
| --- | --- |

(i)

instrumentele relevante ale OACI, inclusiv standardele și practicile recomandate;

| (i) | instrumentele relevante ale OACI, inclusiv standardele și practicile recomandate; |
| --- | --- |

(i)

instrumentele relevante ale OACI, inclusiv standardele și practicile recomandate;

| (ii) | recomandările aprobate de Consiliul OACI relevante pentru măsura globală bazată pe piață; |
| --- | --- |

(ii)

recomandările aprobate de Consiliul OACI relevante pentru măsura globală bazată pe piață;

| (ii) | recomandările aprobate de Consiliul OACI relevante pentru măsura globală bazată pe piață
  , inclusiv orice modificare posibilă a valorii de referință
  ; |
| --- | --- |

(ii)

recomandările aprobate de Consiliul OACI relevante pentru măsura globală bazată pe piață
  , inclusiv orice modificare posibilă a valorii de referință
  ;

, inclusiv orice modificare posibilă a valorii de referință

| (iii) | înființarea unui registru global; |
| --- | --- |

(iii)

înființarea unui registru global;

| (iii) | înființarea unui registru global; |
| --- | --- |

(iii)

înființarea unui registru global;

| (iv) | măsurile naționale adoptate de țările terțe pentru punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021; |
| --- | --- |

(iv)

măsurile naționale adoptate de țările terțe pentru punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021;

| (iv) | măsurile naționale adoptate de țările terțe pentru punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021; |
| --- | --- |

(iv)

măsurile naționale adoptate de țările terțe pentru punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață care se va aplica emisiilor începând din 2021;

| (v) | implicațiile rezervelor depuse de țările
  terțe;
  și |
| --- | --- |

(v)

implicațiile rezervelor depuse de țările
  terțe;
  și

implicațiile rezervelor depuse de țările

și

| (v) | nivelul de participare a țărilor
  terțe
  , inclusiv implicațiile reținerilor acestora legate de o astfel de participare
  ;
  și |
| --- | --- |

(v)

nivelul de participare a țărilor
  terțe
  , inclusiv implicațiile reținerilor acestora legate de o astfel de participare
  ;
  și

nivelul de participare a țărilor

, inclusiv implicațiile reținerilor acestora legate de o astfel de participare

și

| (vi) | alte evoluții relevante și instrumente aplicabile la nivel internațional. În conformitate cu evaluarea la nivel global a 
  CCONUSC
  , Comisia prezintă și un raport cu privire la eforturile de a îndeplini obiectivul indicativ pe termen lung al sectorului aviației, de a reduce la
  jumătate
  până în 2050 emisiile
  de CO2

  generate de activitățile de aviație
  raportat la nivelurile din 2005
  . |
| --- | --- |

(vi)

alte evoluții relevante și instrumente aplicabile la nivel internațional. În conformitate cu evaluarea la nivel global a 
  CCONUSC
  , Comisia prezintă și un raport cu privire la eforturile de a îndeplini obiectivul indicativ pe termen lung al sectorului aviației, de a reduce la
  jumătate
  până în 2050 emisiile
  de CO2

  generate de activitățile de aviație
  raportat la nivelurile din 2005
  .

CCONUSC

jumătate

de CO2

raportat la nivelurile din 2005

| (vi) | alte evoluții relevante și instrumente aplicabile la nivel internațional.
  În conformitate cu evaluarea la nivel global a 
  situației privind Acordul de la Paris
  , Comisia prezintă și un raport cu privire la eforturile de a îndeplini obiectivul indicativ pe termen lung al sectorului aviației de a reduce la
  zero
  până în 2050 emisiile generate de activitățile de aviație. |
| --- | --- |

(vi)

alte evoluții relevante și instrumente aplicabile la nivel internațional.

În conformitate cu evaluarea la nivel global a 
  situației privind Acordul de la Paris
  , Comisia prezintă și un raport cu privire la eforturile de a îndeplini obiectivul indicativ pe termen lung al sectorului aviației de a reduce la
  zero
  până în 2050 emisiile generate de activitățile de aviație.

situației privind Acordul de la Paris

zero

2.   
  În termen de 12 luni de la adoptarea de către OACI a instrumentelor relevante și înainte ca măsura globală bazată pe piață să devină operațională
  , Comisia prezintă
  un raport
  Parlamentului European și Consiliului
  în care examinează modalități ca aceste instrumente să fie puse în aplicare în dreptul Uniunii prin intermediul unei revizuiri a prezentei directive. De asemenea, în raportul respectiv, Comisia ar trebui să ia în considerare normele aplicabile în ceea ce privește zborurile efectuate în interiorul SEE, după caz. Raportul examinează, de asemenea, nivelul de ambiție și
  integritatea de mediu
  generală
  a măsurii globale bazate pe piață, inclusiv nivelul de ambiție general în ceea ce privește obiectivele Acordului de la Paris, nivelul de participare, forța executorie a acesteia, transparența, sancțiunile pentru neconformitate, procedurile de consultare a opiniei publice, calitatea creditelor de compensare, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele, responsabilitatea, precum și normele privind utilizarea de biocarburanți.
  În plus, raportul analizează dacă dispozițiile adoptate în temeiul articolului 28c alineatul (2) trebuie să fie revizuite.

2.   
  Până în 2027
  , Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului
  respectivul raport
  , în
  care evaluează
  integritatea de mediu a măsurii globale
  a OACI
  bazate pe piață, inclusiv nivelul de ambiție general în ceea ce privește obiectivele Acordului de la Paris, nivelul de participare, forța executorie a acesteia, transparența, sancțiunile pentru neconformitate, procedurile de consultare a opiniei publice, calitatea creditelor de compensare, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele, responsabilitatea, precum și normele privind utilizarea de biocarburanți.

3.   Comisia atașează raportului la care se face referire la alineatul (2) din prezentul articol o propunere, după caz, adresată Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării, suprimării, prelungirii sau înlocuirii derogărilor prevăzute la articolul 28a, care este în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030, cu scopul de a păstra integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul combaterii schimbărilor climatice.

3.   Comisia atașează raportului la care se face referire la alineatul (2) din prezentul articol o propunere, după caz, adresată Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării, suprimării, prelungirii sau înlocuirii derogărilor prevăzute la articolul 28a, care este în concordanță cu angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030
  și cu realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050
  , cu scopul de a păstra integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul combaterii schimbărilor climatice.

3a.
     
  În vederea îmbunătățirii sistemului CORSIA, Uniunea și statele membre promovează în mod activ, în cadrul OACI și prin activități diplomatice la nivel bilateral și multilateral, îmbunătățiri legate de integritatea de mediu a CORSIA, inclusiv în ceea ce privește criteriile de sustenabilitate aferente compensărilor, și legate de asigurarea respectării acesteia, și încurajează o participare internațională mai largă la acest sistem. Uniunea și statele sale membre promovează, de asemenea, în cadrul OACI, măsuri suplimentare în domeniul climei și al mediului, o mai mare transparență și stabilirea unui obiectiv ambițios de reducere a emisiilor pe termen lung, care să fie în concordanță cu Acordul de la Paris.”;

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | La articolul 30 se adaugă următorul alineat:





  „4a.
     
  Până la 1 ianuarie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport care evaluează efectele asupra mediului și climei, precum și viabilitatea tehnică și economică a stabilirii unor cerințe specifice pentru segmentul zborurilor care constă în zboruri regionale și în nivelul inferior al zborurilor pe distanțe scurte pentru a reduce astfel de efecte, inclusiv stabilirea unor ponderi minime mai mari pentru combustibilii de aviație sustenabili care urmează să fie menționate Regulamentul xxxx/xxxx [Regulamentul ReFuelEU]

   (*2)

  , precum și posibilitățile de rute alternative pentru astfel de tipuri de zboruri, și luând în considerare modurile alternative de transport public disponibile pentru a acoperi astfel de servicii într-o perioadă de timp comparabilă.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9b)

(9b)

La articolul 30 se adaugă următorul alineat:

„4a.
     
  Până la 1 ianuarie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport care evaluează efectele asupra mediului și climei, precum și viabilitatea tehnică și economică a stabilirii unor cerințe specifice pentru segmentul zborurilor care constă în zboruri regionale și în nivelul inferior al zborurilor pe distanțe scurte pentru a reduce astfel de efecte, inclusiv stabilirea unor ponderi minime mai mari pentru combustibilii de aviație sustenabili care urmează să fie menționate Regulamentul xxxx/xxxx [Regulamentul ReFuelEU]

   (*2)

  , precum și posibilitățile de rute alternative pentru astfel de tipuri de zboruri, și luând în considerare modurile alternative de transport public disponibile pentru a acoperi astfel de servicii într-o perioadă de timp comparabilă.”

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 c (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9c. | La articolul 30 se adaugă următorul alineat:




  4b.
     
  Înainte de 1 ianuarie 2025, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, prezintă o analiză a măsurilor de reducere a efectelor climatice ale zborurilor efectuate cu aeronave private, însoțită, după caz, de o propunere privind cele mai bune modalități de abordare a acestor efecte. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9c.

9c.

La articolul 30 se adaugă următorul alineat:

4b.
     
  Înainte de 1 ianuarie 2025, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, prezintă o analiză a măsurilor de reducere a efectelor climatice ale zborurilor efectuate cu aeronave private, însoțită, după caz, de o propunere privind cele mai bune modalități de abordare a acestor efecte.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0155/2022).

1

(10)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

10

(11)  Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (JO L 8, 13.1.2009, p. 3).

11

(10)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

10

(11)  Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (JO L 8, 13.1.2009, p. 3).

11

(11a)  
  Hotărârea Curții de Justiție din 21 decembrie 2011, Air Transport Association of America și alții împotriva Secretarului de stat pentru energie și schimbări climatice, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

11a

Hotărârea Curții de Justiție din 21 decembrie 2011, Air Transport Association of America și alții împotriva Secretarului de stat pentru energie și schimbări climatice, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(12)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

12

(12)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

12

(13)  Decizia (UE) 2020/954 a Consiliului din 25 iunie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale, în ceea ce privește notificarea participării voluntare la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) începând cu 1 ianuarie 2021 și în ceea ce privește opțiunea selectată pentru calcularea, în perioada 2021-2023, a cerințelor de compensare care îi vizează pe operatorii de aeronave (JO L 212, 3.7.2020, p. 14).

13

(13)  Decizia (UE) 2020/954 a Consiliului din 25 iunie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale, în ceea ce privește notificarea participării voluntare la Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) începând cu 1 ianuarie 2021 și în ceea ce privește opțiunea selectată pentru calcularea, în perioada 2021-2023, a cerințelor de compensare care îi vizează pe operatorii de aeronave (JO L 212, 3.7.2020, p. 14).

13

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(17)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

17

(17)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

17

(1a)  
  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU].

1a

[a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU].

(18)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

18

(18)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

18

(1a)  
  Hotărârea din 21 decembrie 2011 în cauza C-366/10 – Air Transport Association of America și alții/Secretary of State for Energy and Climate Change, EU:C:2011:864.

1a

Hotărârea din 21 decembrie 2011 în cauza C-366/10 – Air Transport Association of America și alții/Secretary of State for Energy and Climate Change, EU:C:2011:864.

(*1)  
  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

*1

[a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

(*)  
  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

*

[a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

(1a)  
  Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei din 18 iulie 2019 de completare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește măsurile adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de aviație în scopul punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață (JO L 250, 30.9.2019, p. 10).

1a

Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei din 18 iulie 2019 de completare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește măsurile adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de aviație în scopul punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață (JO L 250, 30.9.2019, p. 10).

(*2)  
  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

*2

[a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/198

---

P9_TA(2022)0231

Notificare în temeiul schemei de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește notificarea compensării legate de o măsură globală bazată pe piață pentru operatorii de aeronave cu sediul în Uniune (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/22)

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”)

   (1a)

  . Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC. Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (COP26) din noiembrie 2021, părțile la acesta au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce în mod semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a se asigura că părțile sunt pe drumul cel bun pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1a)

Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”)

   (1a)

  . Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC. Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (COP26) din noiembrie 2021, părțile la acesta au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce în mod semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a se asigura că părțile sunt pe drumul cel bun pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul - 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1b) | În rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu

   (1b)

  , Parlamentul European a îndemnat Comisia să ia măsuri rapide și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC. Urgența de a nu depăși obiectivul de 1,5  oC stabilit în Acordul de la Paris a devenit și mai semnificativă ca urmare a concluziilor ultimului Grup interguvernamental de experți privind schimbările climatice (IPCC) din rapoartele sale din 8 octombrie 2018, intitulat „Încălzirea globală de 1,5  oC”, din 7 august 2021, intitulat „Schimbările climatice 2021: baza științelor fizice” și din 28 februarie 2022 intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de siguranță, că schimbările climatice constituie o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și a sănătății planetei, iar orice întârziere suplimentară privind luarea în comun, la nivel mondial, a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC a concluzionat, de asemenea, că consecințele schimbărilor climatice vor fi mult mai distructive dacă nu se reușește să se limiteze încălzirea globală la 1,5  oC și aceasta ajunge la 2 oC. În plus, temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, cu o medie în jurul acestui prag în următorii 20 de ani. De asemenea, s-a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibil să se limiteze încălzirea globală la circa 1,5  oC sau chiar la 2 oC. În plus, în rezoluția sa 48/13 din 8 octombrie 2021, Consiliul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite a recunoscut dreptul la un mediu sigur, curat, sănătos și sustenabil ca drept al omului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1b)

În rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu

   (1b)

  , Parlamentul European a îndemnat Comisia să ia măsuri rapide și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC. Urgența de a nu depăși obiectivul de 1,5  oC stabilit în Acordul de la Paris a devenit și mai semnificativă ca urmare a concluziilor ultimului Grup interguvernamental de experți privind schimbările climatice (IPCC) din rapoartele sale din 8 octombrie 2018, intitulat „Încălzirea globală de 1,5  oC”, din 7 august 2021, intitulat „Schimbările climatice 2021: baza științelor fizice” și din 28 februarie 2022 intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de siguranță, că schimbările climatice constituie o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și a sănătății planetei, iar orice întârziere suplimentară privind luarea în comun, la nivel mondial, a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC a concluzionat, de asemenea, că consecințele schimbărilor climatice vor fi mult mai distructive dacă nu se reușește să se limiteze încălzirea globală la 1,5  oC și aceasta ajunge la 2 oC. În plus, temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, cu o medie în jurul acestui prag în următorii 20 de ani. De asemenea, s-a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibil să se limiteze încălzirea globală la circa 1,5  oC sau chiar la 2 oC. În plus, în rezoluția sa 48/13 din 8 octombrie 2021, Consiliul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite a recunoscut dreptul la un mediu sigur, curat, sănătos și sustenabil ca drept al omului.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul - 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1c) | În rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 de la Glasgow, Regatul Unit, privind schimbările climatice (COP26)

   (1c)

  , Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la progresele lente înregistrate în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) în ceea ce privește abordarea emisiilor generate de aviația internațională și a reiterat, în acest context, necesitatea de a reglementa acest sector în cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), care ar putea servi, de asemenea, drept model pentru activitatea paralelă, sprijinind ambiția globală mai mare la nivel internațional, inclusiv în cadrul OACI. În plus, Parlamentul European a solicitat Comisiei și statelor membre să facă tot posibilul pentru a întări sistemul de compensare și reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) și să sprijine adoptarea de către OACI a unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor din acest sector, protejând în același timp autonomia legislativă a Uniunii în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1c)

În rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 de la Glasgow, Regatul Unit, privind schimbările climatice (COP26)

   (1c)

  , Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la progresele lente înregistrate în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) în ceea ce privește abordarea emisiilor generate de aviația internațională și a reiterat, în acest context, necesitatea de a reglementa acest sector în cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), care ar putea servi, de asemenea, drept model pentru activitatea paralelă, sprijinind ambiția globală mai mare la nivel internațional, inclusiv în cadrul OACI. În plus, Parlamentul European a solicitat Comisiei și statelor membre să facă tot posibilul pentru a întări sistemul de compensare și reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) și să sprijine adoptarea de către OACI a unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor din acest sector, protejând în același timp autonomia legislativă a Uniunii în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei EU ETS.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Sub rezerva diferențelor dintre legislația UE și CORSIA, notificate OACI în urma Deciziei (UE) 2018/2027 a Consiliului (14), și a modului în care Parlamentul European și Consiliul modifică legislația Uniunii, Uniunea intenționează să pună în aplicare CORSIA. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Sub rezerva diferențelor dintre legislația UE și CORSIA, notificate OACI în urma Deciziei (UE) 2018/2027 a Consiliului (14), și a modului în care Parlamentul European și Consiliul modifică legislația Uniunii, Uniunea intenționează să pună în aplicare CORSIA.

| (2) | Sub rezerva diferențelor dintre legislația UE și
  schema
  CORSIA
  adoptată de OACI
  , notificate OACI în urma Deciziei (UE) 2018/2027 a Consiliului (14), și a modului în care Parlamentul European și Consiliul modifică legislația Uniunii, Uniunea intenționează să pună în aplicare CORSIA
  prin intermediul Directivei CE 2003/87/CE
  . |
| --- | --- |

(2)

Sub rezerva diferențelor dintre legislația UE și
  schema
  CORSIA
  adoptată de OACI
  , notificate OACI în urma Deciziei (UE) 2018/2027 a Consiliului (14), și a modului în care Parlamentul European și Consiliul modifică legislația Uniunii, Uniunea intenționează să pună în aplicare CORSIA
  prin intermediul Directivei CE 2003/87/CE
  .

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Fără a aduce atingere Directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață, prezenta decizie este menită să fie o măsură temporară care se aplică numai până la intrarea în vigoare a directivei respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Fără a aduce atingere Directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește contribuția sectorului aviației la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii și de punere în aplicare în mod corespunzător a unei măsuri globale bazate pe piață, prezenta decizie este menită să fie o măsură temporară care se aplică numai până la intrarea în vigoare a directivei respective.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 6 – paragraf 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone, care provin din utilizarea de avioane cu o masă maximă autorizată la decolare mai mare de 5 700  kg, care efectuează zboruri incluse în anexa I, altele decât cele cu plecare și sosire în același stat membru (inclusiv în regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2019
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone, care provin din utilizarea de avioane cu o masă maximă autorizată la decolare mai mare de 5 700  kg, care efectuează zboruri incluse în anexa I, altele decât cele cu plecare și sosire în același stat membru (inclusiv în regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2019
  .

| (b) | produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone care provin din utilizarea de avioane cu o masă maximă autorizată la decolare mai mare de 5 700  kg, care efectuează zboruri incluse în anexa I 
  la prezenta directivă și la articolul 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei

   (1a), altele decât cele cu plecare și sosire în același stat membru (inclusiv în regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2021
  . |
| --- | --- |

(b)

produc emisii anuale de CO2 mai mari de 10 000 de tone care provin din utilizarea de avioane cu o masă maximă autorizată la decolare mai mare de 5 700  kg, care efectuează zboruri incluse în anexa I 
  la prezenta directivă și la articolul 2 alineatele (3) și (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei

   (1a), altele decât cele cu plecare și sosire în același stat membru (inclusiv în regiunile ultraperiferice ale aceluiași stat membru), începând cu 1 ianuarie
  2021
  .

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0145/2022).

(1a)  
  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

(1b)  

  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(1c)  

  JO C 184, 5.5.2022, p. 118.

(14)  Decizia (UE) 2018/2027 a Consiliului din 29 noiembrie 2018 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale în ceea ce privește prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (JO L 325, 20.12.2018, p. 25).

(14)  Decizia (UE) 2018/2027 a Consiliului din 29 noiembrie 2018 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale în ceea ce privește prima ediție a Standardelor internaționale și a practicilor recomandate referitoare la protecția mediului – Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) (JO L 325, 20.12.2018, p. 25).

(1a)  
  Regulamentul delegat (UE) 2019/1603 al Comisiei din 18 iulie 2019 de completare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește măsurile adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de aviație în scopul punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață (JO L 250, 30.9.2019, p. 10).

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/202

---

P9_TA(2022)0232

Reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre (Regulamentul privind partajarea eforturilor) ***I

Amendamentele (*) adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/842 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/23)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC comparativ cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC comparativ cu nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC comparativ cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC comparativ cu nivelurile preindustriale.

| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC comparativ cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC comparativ cu nivelurile preindustriale
  , ghidându-se, printre altele, după principiile echității și responsabilităților comune, dar diferențiate, precum și după capacitățile respective. Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în noiembrie 2021, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că menținerea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC comparativ cu nivelurile preindustriale și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC comparativ cu nivelurile preindustriale
  , ghidându-se, printre altele, după principiile echității și responsabilităților comune, dar diferențiate, precum și după capacitățile respective. Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în noiembrie 2021, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că menținerea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Nevoia de a acționa în vederea reducerii emisiilor devine din ce în ce mai urgentă, conform constatărilor făcute de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), în raportul său din 7 august 2021 intitulat „Schimbările climatice 2021: baza științelor fizice” și în raportul său din 28 februarie 2022 intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de încredere, că schimbările climatice reprezintă o amenințare la adresa bunăstării umane și a sănătății planetare și că orice întârziere suplimentară privind luarea în comun la nivel mondial a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC pune la dispoziție noi estimări privind probabilitatea depășirii în deceniile următoare a limitei de 1,5  oC privind încălzirea globală și constată că, dacă nu se fac imediat reduceri rapide și masive ale emisiilor de gaze cu efect de seră, limitarea încălzirii globale la aproximativ 1,5  oC sau chiar la 2 oC nu va mai fi posibilă. Prin urmare, Uniunea ar trebui să se ocupe de această urgență intensificându-și eforturile și asumându-și rolul de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Nevoia de a acționa în vederea reducerii emisiilor devine din ce în ce mai urgentă, conform constatărilor făcute de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), în raportul său din 7 august 2021 intitulat „Schimbările climatice 2021: baza științelor fizice” și în raportul său din 28 februarie 2022 intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”. IPCC a afirmat, cu un grad foarte ridicat de încredere, că schimbările climatice reprezintă o amenințare la adresa bunăstării umane și a sănătății planetare și că orice întârziere suplimentară privind luarea în comun la nivel mondial a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei oportunități de scurtă durată și pasagere de a le asigura tuturor oamenilor un viitor viabil și sustenabil. IPCC pune la dispoziție noi estimări privind probabilitatea depășirii în deceniile următoare a limitei de 1,5  oC privind încălzirea globală și constată că, dacă nu se fac imediat reduceri rapide și masive ale emisiilor de gaze cu efect de seră, limitarea încălzirii globale la aproximativ 1,5  oC sau chiar la 2 oC nu va mai fi posibilă. Prin urmare, Uniunea ar trebui să se ocupe de această urgență intensificându-și eforturile și asumându-și rolul de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pactul verde european (31) combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în Uniune până în 2050 și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă
  , în care creșterea economică este decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit
  femeile și bărbații
  și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pactul verde european (31) combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în Uniune până în 2050 și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă
  , în care creșterea economică este decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit
  femeile și bărbații
  și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

| (3) | Pactul verde european (31)

  oferă un punct de plecare pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050 și a obiectivului de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului31a


   (31a)

  . Acesta
  combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în Uniune până
  cel târziu
  în 2050 și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit
  toate genurile
  și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  , persoanele care suferă de sărăcie energetică și de sărăcie din perspectiva transporturilor,
  și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară
  . De asemenea, tranziția afectează statele membre și regiunile în mod diferit
  . Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

(3)

Pactul verde european (31)

  oferă un punct de plecare pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050 și a obiectivului de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului31a


   (31a)

  . Acesta
  combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în Uniune până
  cel târziu
  în 2050 și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit
  toate genurile
  și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  , persoanele care suferă de sărăcie energetică și de sărăcie din perspectiva transporturilor,
  și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară
  . De asemenea, tranziția afectează statele membre și regiunile în mod diferit
  . Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Pentru a fi acceptabilă din punct de vedere social, ambiția climatică stabilită în prezentul regulament ar trebui să fie însoțită de o ambiție socială pe măsură. Nivelul ridicat de ambiție implică schimbări substanțiale în sectoarele afectate, care ar putea avea un impact social și asupra forței de muncă. Obiectivele revizuite de reducere a emisiilor trebuie să fie însoțite de suficiente măsuri financiare și politice pentru a se garanta îndeplinirea acestor obiective într-un mod echitabil din punct de vedere social. Măsurile pot include, printre altele, efectuarea unor evaluări ale impactului asupra ocupării forței de muncă care să analizeze impactul asupra locurilor de muncă și a condițiilor de muncă atât la nivel național, cât și la nivel regional, precum și alocarea de resurse naționale și ale Uniunii pentru finanțarea măsurilor de adaptare socială și a creării de locuri de muncă de calitate, a egalității de gen, a învățării pe tot parcursul vieții, a formării profesionale și a protecției sociale, precum și pentru asigurarea unor negocieri colective eficiente. Este deopotrivă importantă consultarea în timp util și implicarea efectivă a partenerilor sociali naționali din sectoarele menționate la articolul 2 din prezentul regulament în elaborarea și aplicarea măsurilor naționale de punere în aplicare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Pentru a fi acceptabilă din punct de vedere social, ambiția climatică stabilită în prezentul regulament ar trebui să fie însoțită de o ambiție socială pe măsură. Nivelul ridicat de ambiție implică schimbări substanțiale în sectoarele afectate, care ar putea avea un impact social și asupra forței de muncă. Obiectivele revizuite de reducere a emisiilor trebuie să fie însoțite de suficiente măsuri financiare și politice pentru a se garanta îndeplinirea acestor obiective într-un mod echitabil din punct de vedere social. Măsurile pot include, printre altele, efectuarea unor evaluări ale impactului asupra ocupării forței de muncă care să analizeze impactul asupra locurilor de muncă și a condițiilor de muncă atât la nivel național, cât și la nivel regional, precum și alocarea de resurse naționale și ale Uniunii pentru finanțarea măsurilor de adaptare socială și a creării de locuri de muncă de calitate, a egalității de gen, a învățării pe tot parcursul vieții, a formării profesionale și a protecției sociale, precum și pentru asigurarea unor negocieri colective eficiente. Este deopotrivă importantă consultarea în timp util și implicarea efectivă a partenerilor sociali naționali din sectoarele menționate la articolul 2 din prezentul regulament în elaborarea și aplicarea măsurilor naționale de punere în aplicare a prezentului regulament.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | În plus, tranziția către o economie a Uniunii compatibilă cu obiectivul neutralității climatice până cel târziu în 2050 ar putea avea un impact deosebit asupra anumitor sectoare economice, în special asupra microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii vulnerabile din sectoarele respective. Atunci când pun în aplicare prezentul regulament, este important ca statele membre să creeze un mediu propice pentru ca întreprinderile respective să treacă la practici care implică mai puține emisii și, treptat, zero emisii de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

În plus, tranziția către o economie a Uniunii compatibilă cu obiectivul neutralității climatice până cel târziu în 2050 ar putea avea un impact deosebit asupra anumitor sectoare economice, în special asupra microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii vulnerabile din sectoarele respective. Atunci când pun în aplicare prezentul regulament, este important ca statele membre să creeze un mediu propice pentru ca întreprinderile respective să treacă la practici care implică mai puține emisii și, treptat, zero emisii de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au concluzionat că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru toate genurile în raport cu efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3c)

Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au concluzionat că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru toate genurile în raport cu efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (32) („Legea europeană a climei”), Uniunea a consacrat prin lege obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere până în 2030 a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (32) („Legea europeană a climei”), Uniunea a consacrat prin lege obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere până în 2030 a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990.

| (4) | În Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (32) („Legea europeană a climei”), Uniunea a consacrat prin lege obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu în 2050 și scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară.
  Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere până în 2030 a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990.
  Mai mult, acesta stabilește că, la punerea în aplicare a obiectivului, trebuie să se acorde prioritate reducerii rapide și previzibile a emisiilor și, în același timp, că trebuie să crească absorbțiile prin absorbanți naturali. Contribuția absorbțiilor nete la obiectivul pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent, în timp ce restul obiectivului trebuie atins prin reduceri directe ale emisiilor. |
| --- | --- |

(4)

În Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (32) („Legea europeană a climei”), Uniunea a consacrat prin lege obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu în 2050 și scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară.
  Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere până în 2030 a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990.
  Mai mult, acesta stabilește că, la punerea în aplicare a obiectivului, trebuie să se acorde prioritate reducerii rapide și previzibile a emisiilor și, în același timp, că trebuie să crească absorbțiile prin absorbanți naturali. Contribuția absorbțiilor nete la obiectivul pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent, în timp ce restul obiectivului trebuie atins prin reduceri directe ale emisiilor.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru a pune în aplicare angajamentele respective, precum și contribuțiile Uniunii în temeiul Acordului de la Paris (33) adoptat în temeiul CCONUSC, cadrul de reglementare al Uniunii pentru atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui adaptat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru a pune în aplicare angajamentele respective, precum și contribuțiile Uniunii în temeiul Acordului de la Paris (33) adoptat în temeiul CCONUSC, cadrul de reglementare al Uniunii pentru atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui adaptat.

| (5) | Pentru a pune în aplicare angajamentele respective, precum și contribuțiile Uniunii
  stabilite la nivel național
  în temeiul Acordului de la Paris (33) adoptat în temeiul CCONUSC, cadrul de reglementare al Uniunii pentru atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui adaptat. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a pune în aplicare angajamentele respective, precum și contribuțiile Uniunii
  stabilite la nivel național
  în temeiul Acordului de la Paris (33) adoptat în temeiul CCONUSC, cadrul de reglementare al Uniunii pentru atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui adaptat.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Deși comercializarea certificatelor de emisii se
  va
  aplica și emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier și maritim, precum și de clădiri, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 va fi menținut. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/842 se va aplica în continuare emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navigația internă, dar nu și celor generate de navigația internațională. Emisiile de gaze cu efect de seră ale unui stat membru incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 care trebuie să fie luate în considerare pentru verificarea conformității vor fi stabilite în continuare după finalizarea revizuirilor inventarelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Deși comercializarea certificatelor de emisii se
  va
  aplica și emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier și maritim, precum și de clădiri, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 va fi menținut. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/842 se va aplica în continuare emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navigația internă, dar nu și celor generate de navigația internațională. Emisiile de gaze cu efect de seră ale unui stat membru incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 care trebuie să fie luate în considerare pentru verificarea conformității vor fi stabilite în continuare după finalizarea revizuirilor inventarelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34).

| (7) | Deși comercializarea certificatelor de emisii se
  poate
  aplica și emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier și maritim, precum și de clădiri, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 va fi menținut. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/842 se va aplica în continuare emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navigația internă, dar nu și celor generate de navigația internațională. Emisiile de gaze cu efect de seră ale unui stat membru incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 care trebuie să fie luate în considerare pentru verificarea conformității vor fi stabilite în continuare după finalizarea revizuirilor inventarelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34).
  Cu toate acestea, emisiile anumitor sectoare în ultimii ani fie au crescut, fie au rămas stabile. |
| --- | --- |

(7)

Deși comercializarea certificatelor de emisii se
  poate
  aplica și emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier și maritim, precum și de clădiri, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 va fi menținut. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/842 se va aplica în continuare emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navigația internă, dar nu și celor generate de navigația internațională. Emisiile de gaze cu efect de seră ale unui stat membru incluse în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 care trebuie să fie luate în considerare pentru verificarea conformității vor fi stabilite în continuare după finalizarea revizuirilor inventarelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34).
  Cu toate acestea, emisiile anumitor sectoare în ultimii ani fie au crescut, fie au rămas stabile.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În concluziile sale din 11 decembrie 2020, Consiliul European a menționat că obiectivul pentru 2030 va fi îndeplinit colectiv de către Uniune în modul cel mai eficient posibil din punctul de vedere al costurilor, că toate statele membre vor participa la acest efort, ținând seama de considerente de echitate și solidaritate, fără a lăsa pe nimeni în urmă, și că noul obiectiv pentru 2030 trebuie realizat într-un mod care să mențină competitivitatea Uniunii și să țină seama de punctele de plecare diferite ale statelor membre, de circumstanțele naționale specifice și de potențialul de reducere a emisiilor, inclusiv de cele ale statelor membre insulare și ale insulelor, precum și de eforturile depuse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În concluziile sale din 11 decembrie 2020, Consiliul European a menționat că obiectivul pentru 2030 va fi îndeplinit colectiv de către Uniune în modul cel mai eficient posibil din punctul de vedere al costurilor, că toate statele membre vor participa la acest efort, ținând seama de considerente de echitate și solidaritate, fără a lăsa pe nimeni în urmă, și că noul obiectiv pentru 2030 trebuie realizat într-un mod care să mențină competitivitatea Uniunii și să țină seama de punctele de plecare diferite ale statelor membre, de circumstanțele naționale specifice și de potențialul de reducere a emisiilor, inclusiv de cele ale statelor membre insulare și ale insulelor, precum și de eforturile depuse.

| (9) | În concluziile sale din 11 decembrie 2020, Consiliul European a menționat că obiectivul pentru 2030 va fi îndeplinit colectiv de către Uniune în modul cel mai eficient posibil din punctul de vedere al costurilor, că toate statele membre vor participa la acest efort, ținând seama de considerente de echitate și solidaritate, fără a lăsa pe nimeni în urmă, și că noul obiectiv pentru 2030 trebuie realizat într-un mod care să mențină competitivitatea Uniunii și să țină seama de punctele de plecare diferite ale statelor membre, de
  reducerile de emisii deja obținute, de
  circumstanțele naționale specifice și de potențialul de reducere a emisiilor, inclusiv de cele ale statelor membre insulare și ale insulelor, precum și de eforturile depuse. |
| --- | --- |

(9)

În concluziile sale din 11 decembrie 2020, Consiliul European a menționat că obiectivul pentru 2030 va fi îndeplinit colectiv de către Uniune în modul cel mai eficient posibil din punctul de vedere al costurilor, că toate statele membre vor participa la acest efort, ținând seama de considerente de echitate și solidaritate, fără a lăsa pe nimeni în urmă, și că noul obiectiv pentru 2030 trebuie realizat într-un mod care să mențină competitivitatea Uniunii și să țină seama de punctele de plecare diferite ale statelor membre, de
  reducerile de emisii deja obținute, de
  circumstanțele naționale specifice și de potențialul de reducere a emisiilor, inclusiv de cele ale statelor membre insulare și ale insulelor, precum și de eforturile depuse.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | După 2030, este necesar ca Uniunea și fiecare stat membru să atingă obiectivul neutralității climatice la nivelul Uniunii cel târziu până în 2050 cu scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară. Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să asigure că toate statele membre sunt incluse pe traiectoriile emisiilor și adoptă politici concrete pe termen lung, care să conducă la atingerea obiectivului respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

După 2030, este necesar ca Uniunea și fiecare stat membru să atingă obiectivul neutralității climatice la nivelul Uniunii cel târziu până în 2050 cu scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară. Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să asigure că toate statele membre sunt incluse pe traiectoriile emisiilor și adoptă politici concrete pe termen lung, care să conducă la atingerea obiectivului respectiv.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Pentru a atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 55 %, sectoarele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 vor trebui să își reducă treptat emisiile până la atingerea unui nivel de - 40 % în 2030, comparativ cu nivelurile din 2005. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Pentru a atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 55 %, sectoarele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 vor trebui să își reducă treptat emisiile până la atingerea unui nivel de - 40 % în 2030, comparativ cu nivelurile din 2005.

| (10) | Pentru a 
  pune în aplicare angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și pentru a
  atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu
  cel puțin
  55 %,
  toate
  sectoarele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 vor trebui să își reducă treptat emisiile până la atingerea unui nivel de - 40 % în 2030, comparativ cu nivelurile din 2005. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a 
  pune în aplicare angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris și pentru a
  atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu
  cel puțin
  55 %,
  toate
  sectoarele reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842 vor trebui să își reducă treptat emisiile până la atingerea unui nivel de - 40 % în 2030, comparativ cu nivelurile din 2005.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În acest scop, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 trebuie revizuit pentru fiecare stat membru. Revizuirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  ar trebui să utilizeze
  aceeași metodologie care a fost urmată la adoptarea pentru prima dată a Regulamentului (UE) 2018/842, în care contribuțiile naționale au fost stabilite luând în considerare diferențele în ceea ce privește capacitățile și oportunitățile de eficientizare a costurilor din statele membre, astfel încât să se asigure o distribuție echitabilă și echilibrată a eforturilor. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizată de fiecare stat membru până în 2030 ar trebui, prin urmare, să fie stabilită în raport cu nivelul său revizuit de emisii de gaze cu efect de seră din anul 2005, care intră sub incidența prezentului regulament, excluzând emisiile de gaze cu efect de seră verificate generate de instalațiile care au funcționat în 2005 și care au fost incluse în sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii numai după 2005. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În acest scop, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 trebuie revizuit pentru fiecare stat membru. Revizuirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  ar trebui să utilizeze
  aceeași metodologie care a fost urmată la adoptarea pentru prima dată a Regulamentului (UE) 2018/842, în care contribuțiile naționale au fost stabilite luând în considerare diferențele în ceea ce privește capacitățile și oportunitățile de eficientizare a costurilor din statele membre, astfel încât să se asigure o distribuție echitabilă și echilibrată a eforturilor. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizată de fiecare stat membru până în 2030 ar trebui, prin urmare, să fie stabilită în raport cu nivelul său revizuit de emisii de gaze cu efect de seră din anul 2005, care intră sub incidența prezentului regulament, excluzând emisiile de gaze cu efect de seră verificate generate de instalațiile care au funcționat în 2005 și care au fost incluse în sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii numai după 2005.

| (11) | În acest scop, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 trebuie revizuit pentru fiecare stat membru. Revizuirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  utilizează
  aceeași metodologie care a fost urmată la adoptarea pentru prima dată a Regulamentului (UE) 2018/842, în care contribuțiile naționale au fost stabilite luând în considerare diferențele în ceea ce privește capacitățile și oportunitățile de eficientizare a costurilor din statele membre, astfel încât să se asigure o distribuție echitabilă și echilibrată a eforturilor.
  Cu toate acestea, distribuția obiectivelor statelor membre nu este convergentă, fapt ce ar trebui luat în considerare la evaluarea modului în care țintele naționale contribuie la obiectivul neutralității climatice până cel târziu în 2050 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor.
  Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizată de fiecare stat membru până în 2030 ar trebui, prin urmare, să fie stabilită în raport cu nivelul său revizuit de emisii de gaze cu efect de seră din anul 2005, care intră sub incidența prezentului regulament, excluzând emisiile de gaze cu efect de seră verificate generate de instalațiile care au funcționat în 2005 și care au fost incluse în sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii numai după 2005. |
| --- | --- |

(11)

În acest scop, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 trebuie revizuit pentru fiecare stat membru. Revizuirea obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  utilizează
  aceeași metodologie care a fost urmată la adoptarea pentru prima dată a Regulamentului (UE) 2018/842, în care contribuțiile naționale au fost stabilite luând în considerare diferențele în ceea ce privește capacitățile și oportunitățile de eficientizare a costurilor din statele membre, astfel încât să se asigure o distribuție echitabilă și echilibrată a eforturilor.
  Cu toate acestea, distribuția obiectivelor statelor membre nu este convergentă, fapt ce ar trebui luat în considerare la evaluarea modului în care țintele naționale contribuie la obiectivul neutralității climatice până cel târziu în 2050 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor.
  Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizată de fiecare stat membru până în 2030 ar trebui, prin urmare, să fie stabilită în raport cu nivelul său revizuit de emisii de gaze cu efect de seră din anul 2005, care intră sub incidența prezentului regulament, excluzând emisiile de gaze cu efect de seră verificate generate de instalațiile care au funcționat în 2005 și care au fost incluse în sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii numai după 2005.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan a subliniat faptul că metanul este un gaz cu efect de seră puternic, pe locul doi după dioxidul de carbon în contribuția sa globală la schimbările climatice. La nivel molecular, metanul este mai puternic decât dioxidul de carbon. Deși metanul rămâne în atmosferă o perioadă mai scurtă decât dioxidul de carbon, are un efect semnificativ asupra climei. În septembrie 2021, Uniunea Europeană și Statele Unite au anunțat Angajamentul global privind metanul, la care au aderat în total peste 100 de țări. Semnatarii angajamentului urmăresc să atingă până în 2030 obiectivul colectiv de reducere a emisiilor globale de metan cu cel puțin 30 % față de nivelurile din 2020 și să îmbunătățească standardele de raportare. Metanul, protoxidul de azot și așa-numitele gaze fluorurate reprezintă împreună aproape 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră ale Uniunii. Având în vedere aceste angajamente și durata scurtă de viață a multor gaze cu efect de seră, este oportun să se stabilească unul sau mai multe obiective ale Uniunii pentru toate emisiile de gaze cu efect de seră, altele decât cele de CO2, în toate sectoarele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan a subliniat faptul că metanul este un gaz cu efect de seră puternic, pe locul doi după dioxidul de carbon în contribuția sa globală la schimbările climatice. La nivel molecular, metanul este mai puternic decât dioxidul de carbon. Deși metanul rămâne în atmosferă o perioadă mai scurtă decât dioxidul de carbon, are un efect semnificativ asupra climei. În septembrie 2021, Uniunea Europeană și Statele Unite au anunțat Angajamentul global privind metanul, la care au aderat în total peste 100 de țări. Semnatarii angajamentului urmăresc să atingă până în 2030 obiectivul colectiv de reducere a emisiilor globale de metan cu cel puțin 30 % față de nivelurile din 2020 și să îmbunătățească standardele de raportare. Metanul, protoxidul de azot și așa-numitele gaze fluorurate reprezintă împreună aproape 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră ale Uniunii. Având în vedere aceste angajamente și durata scurtă de viață a multor gaze cu efect de seră, este oportun să se stabilească unul sau mai multe obiective ale Uniunii pentru toate emisiile de gaze cu efect de seră, altele decât cele de CO2, în toate sectoarele.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pandemia de COVID-19 a afectat economia Uniunii și nivelul său de emisii într-o măsură care nu poate fi încă pe deplin cuantificată. Pe de altă parte, Uniunea pune în aplicare cel mai mare pachet de măsuri de stimulare din istorie,
  care are, de asemenea,
  un impact potențial asupra nivelului emisiilor.
  Având în vedere aceste incertitudini
  , este oportun să se
  revizuiască datele privind emisiile în 2025 și, dacă este necesar, să se reajusteze alocările anuale de emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pandemia de COVID-19 a afectat economia Uniunii și nivelul său de emisii într-o măsură care nu poate fi încă pe deplin cuantificată. Pe de altă parte, Uniunea pune în aplicare cel mai mare pachet de măsuri de stimulare din istorie,
  care are, de asemenea,
  un impact potențial asupra nivelului emisiilor.
  Având în vedere aceste incertitudini
  , este oportun să se
  revizuiască datele privind emisiile în 2025 și, dacă este necesar, să se reajusteze alocările anuale de emisii.

| (13) | Pandemia de COVID-19 a afectat economia Uniunii și nivelul său de emisii într-o măsură care nu poate fi încă pe deplin cuantificată. Pe de altă parte, Uniunea pune în aplicare cel mai mare pachet de măsuri de stimulare din istorie,
  urmărind să realizeze o redresare verde și având totodată
  un impact potențial asupra nivelului emisiilor. Este oportun să se
  mențină o traiectorie de reglementare stabilă, previzibilă și ambițioasă în ceea ce privește emisiile pe tot parcursul deceniului în curs, pentru a asigura atât reducerea necesară a emisiilor, cât și securitatea planificării. |
| --- | --- |

(13)

Pandemia de COVID-19 a afectat economia Uniunii și nivelul său de emisii într-o măsură care nu poate fi încă pe deplin cuantificată. Pe de altă parte, Uniunea pune în aplicare cel mai mare pachet de măsuri de stimulare din istorie,
  urmărind să realizeze o redresare verde și având totodată
  un impact potențial asupra nivelului emisiilor. Este oportun să se
  mențină o traiectorie de reglementare stabilă, previzibilă și ambițioasă în ceea ce privește emisiile pe tot parcursul deceniului în curs, pentru a asigura atât reducerea necesară a emisiilor, cât și securitatea planificării.

Amendamentele 16 și 55

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Prin urmare, este oportun să se actualizeze în 2025 alocările anuale de emisii pentru perioada 2026-2030. Această actualizare ar trebui să se bazeze pe o analiză cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale efectuată de Comisie pentru a determina media emisiilor de gaze cu efect de seră ale fiecărui stat membru în anii 2021, 2022 și 2023. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Prin urmare, este oportun să se actualizeze în 2025 alocările anuale de emisii pentru perioada 2026-2030. Această actualizare ar trebui să se bazeze pe o analiză cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale efectuată de Comisie pentru a determina media emisiilor de gaze cu efect de seră ale fiecărui stat membru în anii 2021, 2022 și 2023.

eliminat

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119, ar trebui acordată prioritate reducerii emisiilor directe, măsură care va trebui completată cu creșterea absorbției de CO2 pentru a asigura neutralitatea climatică. Regulamentul (UE) 2021/1119 recunoaște că absorbanții de carbon includ soluții naturale și tehnologice. Rolul soluțiilor tehnologice pentru absorbția carbonului a fost, de asemenea, analizat în mai multe rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, în special în contribuția Grupului de lucru III la Al șaselea raport de evaluare. Este important să se instituie un sistem al Uniunii de certificare a absorbțiilor de carbon stocat permanent și în condiții de siguranță prin soluții tehnologice, care să ofere claritate statelor membre și operatorilor de pe piață pentru a dezvolta astfel de absorbții. Atunci când un astfel de sistem de certificare este în vigoare, se poate analiza contabilizarea absorbțiilor în temeiul dreptului Uniunii, inclusiv în ce măsură contabilizarea acestor absorbții afectează emisiile reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842, cu respectarea deplină a condițiilor stabilite la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. Aceste absorbții sunt suplimentare și nu compensează reducerea necesară a emisiilor conform obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119, ar trebui acordată prioritate reducerii emisiilor directe, măsură care va trebui completată cu creșterea absorbției de CO2 pentru a asigura neutralitatea climatică. Regulamentul (UE) 2021/1119 recunoaște că absorbanții de carbon includ soluții naturale și tehnologice. Rolul soluțiilor tehnologice pentru absorbția carbonului a fost, de asemenea, analizat în mai multe rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, în special în contribuția Grupului de lucru III la Al șaselea raport de evaluare. Este important să se instituie un sistem al Uniunii de certificare a absorbțiilor de carbon stocat permanent și în condiții de siguranță prin soluții tehnologice, care să ofere claritate statelor membre și operatorilor de pe piață pentru a dezvolta astfel de absorbții. Atunci când un astfel de sistem de certificare este în vigoare, se poate analiza contabilizarea absorbțiilor în temeiul dreptului Uniunii, inclusiv în ce măsură contabilizarea acestor absorbții afectează emisiile reglementate de Regulamentul (UE) 2018/842, cu respectarea deplină a condițiilor stabilite la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. Aceste absorbții sunt suplimentare și nu compensează reducerea necesară a emisiilor conform obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, anularea unei cantități limitate de certificate de emisii în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii poate fi luată în considerare pentru respectarea de către unele state membre a Regulamentului (UE) 2018/842. Având în vedere structura specifică a economiei Maltei, obiectivul național de reducere al acestui stat membru bazat pe produsul intern brut pe cap de locuitor este cu mult peste potențialul său de reducere eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este oportun să se sporească accesul Maltei la această flexibilitate, fără a compromite obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, anularea unei cantități limitate de certificate de emisii în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii poate fi luată în considerare pentru respectarea de către unele state membre a Regulamentului (UE) 2018/842. Având în vedere structura specifică a economiei Maltei, obiectivul național de reducere al acestui stat membru bazat pe produsul intern brut pe cap de locuitor este cu mult peste potențialul său de reducere eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este oportun să se sporească accesul Maltei la această flexibilitate, fără a compromite obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor.

| (15) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, anularea unei cantități limitate de certificate de emisii în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii poate fi luată în considerare pentru respectarea de către unele state membre a Regulamentului (UE) 2018/842. Având în vedere structura specifică a economiei Maltei, obiectivul național de reducere al acestui stat membru bazat pe produsul intern brut pe cap de locuitor este cu mult peste potențialul său de reducere eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este oportun să se sporească accesul Maltei la această flexibilitate, fără a compromite obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor.
  Statele membre care au dreptul la această flexibilitate, dar care nu au utilizat-o în contextul Regulamentului (UE) 2018/842 din 2019, ar trebui să aibă posibilitatea de a revizui decizia respectivă pentru a ține seama de noile obiective naționale de reducere a emisiilor. De asemenea, statelor membre în cauză ar trebui să li se permită să își revizuiască mai des procentele notificate. |
| --- | --- |

(15)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, anularea unei cantități limitate de certificate de emisii în cadrul sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii poate fi luată în considerare pentru respectarea de către unele state membre a Regulamentului (UE) 2018/842. Având în vedere structura specifică a economiei Maltei, obiectivul național de reducere al acestui stat membru bazat pe produsul intern brut pe cap de locuitor este cu mult peste potențialul său de reducere eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este oportun să se sporească accesul Maltei la această flexibilitate, fără a compromite obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor.
  Statele membre care au dreptul la această flexibilitate, dar care nu au utilizat-o în contextul Regulamentului (UE) 2018/842 din 2019, ar trebui să aibă posibilitatea de a revizui decizia respectivă pentru a ține seama de noile obiective naționale de reducere a emisiilor. De asemenea, statelor membre în cauză ar trebui să li se permită să își revizuiască mai des procentele notificate.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Pentru a asigura și a stimula respectarea de către statele membre a contribuțiilor lor minime pentru perioada 2021-2030 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, acțiunile corective ar trebui să fie consolidate și corelate mai strâns cu planurile energetice și climatice naționale integrate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. Dacă un stat membru își depășește nivelul anual de emisii alocate pe parcursul a doi ani consecutivi, statul membru respectiv ar trebui să își revizuiască planul național integrat privind energia și clima prezentat în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, oferind în același timp publicului posibilitatea de a participa la proces. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Pentru a asigura și a stimula respectarea de către statele membre a contribuțiilor lor minime pentru perioada 2021-2030 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, acțiunile corective ar trebui să fie consolidate și corelate mai strâns cu planurile energetice și climatice naționale integrate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. Dacă un stat membru își depășește nivelul anual de emisii alocate pe parcursul a doi ani consecutivi, statul membru respectiv ar trebui să își revizuiască planul național integrat privind energia și clima prezentat în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, oferind în același timp publicului posibilitatea de a participa la proces.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16b) | Uniunea și statele membre sunt părți la Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (denumită în continuare
  „
  Convenția de la Aarhus
  ”
  )

   (1a)

  . Controlul public și accesul la justiție reprezintă o parte esențială a valorilor democratice ale Uniunii și un instrument de protecție a statului de drept. În Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind îmbunătățirea accesului la justiție în probleme de mediu în UE și în statele sale membre, Comisia a recunoscut că accesul la justiție nu este garantat în toate statele membre și a invitat Consiliul și Parlamentul European să introducă dispoziții explicite privind accesul la justiție în legislația sectorială. Prin urmare, este oportun să se stabilească o dispoziție care să asigure accesul publicului la justiție pentru acțiunile de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16b)

Uniunea și statele membre sunt părți la Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (denumită în continuare
  „
  Convenția de la Aarhus
  ”
  )

   (1a)

  . Controlul public și accesul la justiție reprezintă o parte esențială a valorilor democratice ale Uniunii și un instrument de protecție a statului de drept. În Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind îmbunătățirea accesului la justiție în probleme de mediu în UE și în statele sale membre, Comisia a recunoscut că accesul la justiție nu este garantat în toate statele membre și a invitat Consiliul și Parlamentul European să introducă dispoziții explicite privind accesul la justiție în legislația sectorială. Prin urmare, este oportun să se stabilească o dispoziție care să asigure accesul publicului la justiție pentru acțiunile de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 16 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16c) | Pentru a atinge obiectivele prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, și în alte acte legislative ale Uniunii, în special cele prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea și statele sale membre ar trebui să utilizeze cele mai recente date științifice în punerea în aplicare a politicilor. În Regulamentul (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, ar trebui să se țină seama de avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, constituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16c)

Pentru a atinge obiectivele prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, și în alte acte legislative ale Uniunii, în special cele prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea și statele sale membre ar trebui să utilizeze cele mai recente date științifice în punerea în aplicare a politicilor. În Regulamentul (UE) 2018/842, astfel cum a fost modificat, ar trebui să se țină seama de avizul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, constituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Stabilirea unor obiective mai ambițioase în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 va reduce capacitatea statelor membre de a genera absorbții nete care pot fi utilizate pentru asigurarea conformității în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842. În plus, împărțirea utilizării flexibilității LULUCF în două perioade separate va limita și mai mult disponibilitatea absorbțiilor nete în scopul respectării Regulamentului (UE) 2018/842. Prin urmare, unele state membre s-ar putea confrunta cu provocări în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor care le revin în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, în timp ce unele state membre, aceleași sau altele, ar putea genera absorbții nete care nu pot fi utilizate pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/842. Atât timp cât obiectivele Uniunii prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119 sunt îndeplinite, în special în ceea ce privește limita maximă a contribuției absorbțiilor nete, este oportun să se creeze un nou mecanism voluntar, sub forma unei rezerve suplimentare, care va ajuta statele membre care aderă la acesta să respecte obligațiile care le revin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Stabilirea unor obiective mai ambițioase în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 va reduce capacitatea statelor membre de a genera absorbții nete care pot fi utilizate pentru asigurarea conformității în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842. În plus, împărțirea utilizării flexibilității LULUCF în două perioade separate va limita și mai mult disponibilitatea absorbțiilor nete în scopul respectării Regulamentului (UE) 2018/842. Prin urmare, unele state membre s-ar putea confrunta cu provocări în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor care le revin în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, în timp ce unele state membre, aceleași sau altele, ar putea genera absorbții nete care nu pot fi utilizate pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/842. Atât timp cât obiectivele Uniunii prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119 sunt îndeplinite, în special în ceea ce privește limita maximă a contribuției absorbțiilor nete, este oportun să se creeze un nou mecanism voluntar, sub forma unei rezerve suplimentare, care va ajuta statele membre care aderă la acesta să respecte obligațiile care le revin.

eliminat

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Având în vedere dimensiunea pe termen lung a unei protejări efective a climei stabilită de Regulamentul (UE) 2021/1119 și angajamentul Uniunii în favoarea obiectivelor Acordului de la Paris, clarificarea traiectoriilor de reducere a emisiilor individuale pe termen lung ale statelor membre după 2030 ar permite o planificare mai precisă a politicilor. Prin urmare, este oportun să se includă un proces de stabilire a traiectoriilor naționale de reducere pentru fiecare stat membru în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Având în vedere dimensiunea pe termen lung a unei protejări efective a climei stabilită de Regulamentul (UE) 2021/1119 și angajamentul Uniunii în favoarea obiectivelor Acordului de la Paris, clarificarea traiectoriilor de reducere a emisiilor individuale pe termen lung ale statelor membre după 2030 ar permite o planificare mai precisă a politicilor. Prin urmare, este oportun să se includă un proces de stabilire a traiectoriilor naționale de reducere pentru fiecare stat membru în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Titlul se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013

| | „Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030
  și ulterior
  în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013” |
| --- | --- |

„Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030
  și ulterior
  în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013”

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | la articolul
   1
  , „30 %”
  se înlocuiește cu
  „40 %”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)

la articolul
   1
  , „30 %”
  se înlocuiește cu
  „40 %”;

la articolul

, „30 %”

„40 %”;

| (1) | Articolul
  1 se înlocuiește cu
  următorul text:




  „Prezentul regulament stabilește obligațiile statelor membre în ceea ce privește contribuțiile lor minime pentru perioada 2021-2030 la îndeplinirea obiectivului Uniunii de reducere, în 2030, a emisiilor sale de gaze cu efect de seră cu 40 % sub nivelurile din 2005 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament. Acesta contribuie la obiectivul pe termen lung de atingere a neutralității climatice în Uniune până cel târziu în 2050, cu scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară. Astfel, acesta contribuie la realizarea obiectivelor Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris. Prezentul regulament prevede totodată normele de stabilire a alocărilor anuale de emisii și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime și deschide calea pentru stabilirea obiectivelor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră după 2030 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

(1)

Articolul
  1 se înlocuiește cu
  următorul text:

Articolul

următorul text:

„Prezentul regulament stabilește obligațiile statelor membre în ceea ce privește contribuțiile lor minime pentru perioada 2021-2030 la îndeplinirea obiectivului Uniunii de reducere, în 2030, a emisiilor sale de gaze cu efect de seră cu 40 % sub nivelurile din 2005 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament. Acesta contribuie la obiectivul pe termen lung de atingere a neutralității climatice în Uniune până cel târziu în 2050, cu scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară. Astfel, acesta contribuie la realizarea obiectivelor Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris. Prezentul regulament prevede totodată normele de stabilire a alocărilor anuale de emisii și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime și deschide calea pentru stabilirea obiectivelor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră după 2030 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament.”

„Prezentul regulament stabilește obligațiile statelor membre în ceea ce privește contribuțiile lor minime pentru perioada 2021-2030 la îndeplinirea obiectivului Uniunii de reducere, în 2030, a emisiilor sale de gaze cu efect de seră cu 40 % sub nivelurile din 2005 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament. Acesta contribuie la obiectivul pe termen lung de atingere a neutralității climatice în Uniune până cel târziu în 2050, cu scopul de a obține emisii negative în perioada ulterioară. Astfel, acesta contribuie la realizarea obiectivelor Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris. Prezentul regulament prevede totodată normele de stabilire a alocărilor anuale de emisii și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime și deschide calea pentru stabilirea obiectivelor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră după 2030 în sectoarele care intră sub incidența articolului 2 din prezentul regulament.”

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 2 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | La articolul 2 se introduce următorul alineat:





  „1a.
     
  În sensul prezentului regulament, numai biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care respectă criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  pot fi considerați ca având emisii zero. Dacă ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și ponderea combustibililor din biomasă consumați în transporturi, care sunt produși din culturi alimentare și furajere, este mai mare decât ponderea maximă stabilită la articolul 26 din Directiva (UE) 2018/2001, nu se mai consideră că acești combustibili și lichide au emisii zero în sensul prezentului regulament. Până în ianuarie 2024, dacă este cazul, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă pentru a modifica normele privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră și cerințele de raportare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu prezentul articol.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

La articolul 2 se introduce următorul alineat:

„1a.
     
  În sensul prezentului regulament, numai biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă care respectă criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  pot fi considerați ca având emisii zero. Dacă ponderea biocombustibililor și a biolichidelor, precum și ponderea combustibililor din biomasă consumați în transporturi, care sunt produși din culturi alimentare și furajere, este mai mare decât ponderea maximă stabilită la articolul 26 din Directiva (UE) 2018/2001, nu se mai consideră că acești combustibili și lichide au emisii zero în sensul prezentului regulament. Până în ianuarie 2024, dacă este cazul, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă pentru a modifica normele privind determinarea emisiilor de gaze cu efect de seră și cerințele de raportare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu prezentul articol.”

Amendamentele 27 și 57cp și 75

Amendamentele 27 și 57cp și 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 4 – alineatele 2 și 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | la articolul 4, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)

la articolul 4, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

| (3) | la articolul 4, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text: |
| --- | --- |

(3)

la articolul 4, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„2.   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament și a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) din prezentul regulament și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră:

„2.   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament și a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) din prezentul regulament și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră:

| (a) | nu depășesc, în anii 2021 și 2022, nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară, care începe la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 1 din anexa I la prezentul regulament. Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(a)

nu depășesc, în anii 2021 și 2022, nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară, care începe la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 1 din anexa I la prezentul regulament. Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză;

| (a) | nu depășesc, în anii 2021 și 2022, nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară, care începe la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 1 din anexa I la prezentul regulament. Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(a)

nu depășesc, în anii 2021 și 2022, nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară, care începe la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 1 din anexa I la prezentul regulament. Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză;

| (b) | nu depășesc, în anii 2023
  , 2024 și 2025
  , nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară
  , care începe în 2022 la nivelul alocării anuale
  de
  emisii pentru statul membru respectiv
  , stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

nu depășesc, în anii 2023
  , 2024 și 2025
  , nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară
  , care începe în 2022 la nivelul alocării anuale
  de
  emisii pentru statul membru respectiv
  , stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament;

, 2024 și 2025

, care începe în 2022 la nivelul alocării anuale

emisii pentru statul membru respectiv

| (b) | nu depășesc, în anii 2023
  -2030
  , nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară
  la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect
  de
  seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018
  , stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament;
  Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(b)

nu depășesc, în anii 2023
  -2030
  , nivelul stabilit printr-o traiectorie liniară
  la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect
  de
  seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018
  , stabilit conform alineatului (3) de la prezentul articol, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament;
  Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză;

-2030

la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect

seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018

Traiectoria liniară a unui stat membru începe fie la cinci doisprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020, fie în 2020, oricare dintre cele două ar avea drept rezultat o alocare mai redusă pentru statul membru în cauză;

| (c) | nu depășesc, în perioada 2026-2030, limita definită printr-o traiectorie liniară, care începe în 2024 la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2021, 2022 și 2023, astfel cum au fost transmise de statul membru conform articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

(c)

nu depășesc, în perioada 2026-2030, limita definită printr-o traiectorie liniară, care începe în 2024 la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2021, 2022 și 2023, astfel cum au fost transmise de statul membru conform articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament.

nu depășesc, în perioada 2026-2030, limita definită printr-o traiectorie liniară, care începe în 2024 la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2021, 2022 și 2023, astfel cum au fost transmise de statul membru conform articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și care se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament.

3.   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc alocările anuale de emisii pentru fiecare stat membru pentru anii 2021-2030, exprimate în tone de CO2 echivalent, în conformitate cu traiectoriile lineare stabilite la alineatul (2).

3.   Comisia adoptă acte de punere în aplicare
  , în urma unei strânse consultări cu statele membre,
  care stabilesc alocările anuale de emisii pentru fiecare stat membru pentru anii 2021-2030, exprimate în tone de CO2 echivalent, în conformitate cu traiectoriile lineare stabilite la alineatul (2).

Pentru anii 2021 și 2022, Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza unei revizuiri cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016-2018 transmise de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și precizează valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru, utilizată pentru a determina respectivele alocări anuale de emisii.

Pentru anii 2021 și 2022, Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza unei revizuiri cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016-2018 transmise de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și precizează valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru, utilizată pentru a determina respectivele alocări anuale de emisii.

Pentru anii 2023
  , 2024 și 2025
  , Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza valorii emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru indicate în temeiul celui de al doilea paragraf și a valorilor revizuite ale datelor din inventarul național pentru anii 2016, 2017 și 2018 menționate la al doilea paragraf.

, 2024 și 2025

Pentru anii 2023
  -2030
  , Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza valorii emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru indicate în temeiul celui de al doilea paragraf și a valorilor revizuite ale datelor din inventarul național pentru anii 2016, 2017 și 2018 menționate la al doilea paragraf.

-2030

Pentru perioada 2026-2030, Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza valorii emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru indicate în temeiul celui de al doilea paragraf și pe baza unei revizuiri cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”

Pentru perioada 2026-2030, Comisia stabilește alocările anuale de emisii pe baza valorii emisiilor de gaze cu efect de seră pentru anul 2005 ale fiecărui stat membru indicate în temeiul celui de al doilea paragraf și pe baza unei revizuiri cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999.”

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 4 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | La articolul 4 se adaugă următorul alineat:




  „5a.
     
  Acțiunile întreprinse pentru a limita emisiile de gaze cu efect de seră, astfel cum se prevede la alineatele (1), (2) și (3), sunt puse în aplicare respectându-se tranziția echitabilă și justă pentru toți. Comisia adoptă orientări comune de identificare a metodelor de sprijinire a statelor membre în punerea în aplicare a acestei tranziții echitabile și juste pentru toți.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)

(3a)

La articolul 4 se adaugă următorul alineat:

„5a.
     
  Acțiunile întreprinse pentru a limita emisiile de gaze cu efect de seră, astfel cum se prevede la alineatele (1), (2) și (3), sunt puse în aplicare respectându-se tranziția echitabilă și justă pentru toți. Comisia adoptă orientări comune de identificare a metodelor de sprijinire a statelor membre în punerea în aplicare a acestei tranziții echitabile și juste pentru toți.”

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3b)

(3b)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 4a

„Articolul 4a

Contribuția minimă a sectorului agricol la reducerea emisiilor, altele decât cele de CO2, pentru 2030

Contribuția minimă a sectorului agricol la reducerea emisiilor, altele decât cele de CO2

1.
     
  Până în iulie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, dacă este cazul, o propunere legislativă care stabilește unul sau mai multe obiective de reducere a emisiilor la nivelul Uniunii, altele decât cele de CO2, conform articolului 2 alineatul (1) din prezentul regulament până în 2030. Obiectivul sau obiectivele sunt aliniate la reducerile de emisii estimate necesare pentru îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 1 din prezentul regulament și a obiectivului stabilit la articolul 2 din Regulamentul (UE) 2021/1119 și sunt propuse în urma unei consultări strânse cu Consiliul științific consultativ privind schimbările climatice.

2.
     
  Până la 31 iulie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a reducerilor emisiilor, altele decât cele de CO2, la nivelul Uniunii, planificate și puse în aplicare în temeiul legislației și al politicilor relevante ale Uniunii și naționale, inclusiv al planurilor naționale integrate privind energia și clima în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 și al planurilor strategice privind politica agricolă comună în temeiul Regulamentului (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  . În cazul în care Comisia prezintă o propunere legislativă în temeiul alineatului (1) și estimează că reducerile emisiilor, altele decât cele de CO2, nu vor atinge obiectivul sau obiectivele menționate la alineatul respectiv, Comisia recomandă măsuri suplimentare de atenuare, iar statele membre iau măsurile corespunzătoare.

3.
     
  În cazul în care, în raportul menționat la alineatul (2) din prezentul articol sau în evaluarea sa anuală efectuată în baza articolului 26 din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia ajunge la concluzia că Uniunea nu înregistrează progrese suficiente în direcția îndeplinirii contribuției minime privind emisiile, altele decât cele de CO2, în temeiul articolului 1 din prezentul regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, dacă este cazul, propuneri legislative care pot include în acest scop obiective sau măsuri sectoriale specifice sau ambele.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatele 1 și 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | La articolul 5, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3c)

(3c)

La articolul 5, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

1.   În ceea ce privește perioada 2021-
  2025
  , un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la
  10
   % din alocarea sa anuală de emisii pentru anul următor.

„1.
     În ceea ce privește perioada 2021-
  2029
  , un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la
  5
   % din alocarea sa anuală de emisii pentru anul următor.”

2.
     
  În ceea ce privește perioada 2026-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii pentru anul următor.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 d (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul 3 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3d) | La articolul 5 alineatul (3), litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3d)

(3d)

La articolul 5 alineatul (3), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| (a) | în ceea ce privește anul 2021, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2030
  , excedentul
  respectiv
  din alocarea sa anuală de emisii; și |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește anul 2021, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2030
  , excedentul
  respectiv
  din alocarea sa anuală de emisii; și

2030

respectiv

| „(a) | în ceea ce privește anul 2021, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2025
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii
  , până la un procent de 5 % din respectiva alocare anuală de emisii
  ; și” |
| --- | --- |

„(a)

„(a)

în ceea ce privește anul 2021, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2025
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii
  , până la un procent de 5 % din respectiva alocare anuală de emisii
  ; și”

2025

, până la un procent de 5 % din respectiva alocare anuală de emisii

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 e (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul 3 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3e) | La articolul 5 alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3e)

(3e)

La articolul 5 alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| (b) | în ceea ce privește perioada 2022-
  2029
  , de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2030
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de
  30
   % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește perioada 2022-
  2029
  , de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2030
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de
  30
   % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.

2029

2030

30

| „(b) | în ceea ce privește perioada 2022-
  2024
  , de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2025
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de
  10
   % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.” |
| --- | --- |

„(b)

în ceea ce privește perioada 2022-
  2024
  , de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în
  2025
  , excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de
  10
   % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.”

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 f (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 f (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul 3 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3f) | La articolul 5 alineatul (3) se adaugă următoarea literă:









  „(ba) | în ceea ce privește perioada 2026-2029, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în 2030, excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de 10 % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3f)

(3f)

La articolul 5 alineatul (3) se adaugă următoarea literă:

„(ba)

„(ba)

în ceea ce privește perioada 2026-2029, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în 2030, excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de 10 % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.”

în ceea ce privește perioada 2026-2029, de a depozita pentru anii următori, până inclusiv în 2030, excedentul din alocarea sa anuală de emisii, până la un procent de 10 % din alocările sale anuale de emisii de până în anul respectiv.”

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 g (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 g (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3g) | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3g)

(3g)

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2021-2025
  și până la 10 % în ceea ce privește perioada 2026-2030
  . Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în
  2030
  .

„4.
     Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2021-2025. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în
  2025
  .

Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2026-2030. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în 2030.

Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din alocarea sa anuală de emisii dintr-un anumit an în ceea ce privește perioada 2026-2030. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori, până inclusiv în 2030.

Statele membre informează Comisia despre orice acțiune întreprinsă în temeiul prezentului alineat și despre prețul de transfer pe tonă de CO2 echivalent.”

Statele membre informează Comisia despre orice acțiune întreprinsă în temeiul prezentului alineat și despre prețul de transfer pe tonă de CO2

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 h (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 h (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3h) | La articolul 5, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3h)

(3h)

La articolul 5, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

Statele membre
  pot folosi
  veniturile generate de transferurile de alocări anuale de emisii în conformitate cu alineatele (4) și (5) pentru combaterea schimbărilor climatice în Uniune sau în țări terțe. Statele membre informează Comisia cu privire la orice tip de acțiune întreprinsă în temeiul prezentului alineat.

pot folosi

„Statele membre
  folosesc
  veniturile generate de transferurile de alocări anuale de emisii în conformitate cu alineatele (4) și (5) pentru combaterea schimbărilor climatice în Uniune sau în țări terțe. Statele membre informează Comisia cu privire la orice tip de acțiune întreprinsă în temeiul prezentului alineat
  și publică informațiile respective într-un format ușor accesibil
  .
  Un stat membru care transferă cote anuale de emisii unui alt stat membru publică evidența transferului și dă publicității remunerația primită pentru alocările respective.”

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 i (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 i (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 6 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3i) | La articolul 6 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3i)

(3i)

La articolul 6 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Statele
  membre enumerate în anexa II pot decide să revizuiască în scădere procentul notificat o dată în 2024 și o dată în 2027. Într-un astfel de caz, statul membru în cauză notifică Comisiei decizia respectivă până la 31 decembrie 2024 sau, respectiv, până la 31 decembrie 2027.

Statele

„Statele membre enumerate în anexa II pot decide să
  își revizuiască decizia de notificare până în 2023 și să
  revizuiască în scădere procentul notificat o dată în 2024 și o dată în 2027. Într-un astfel de caz, statul membru în cauză notifică Comisiei decizia respectivă până la 31 decembrie 
  2023


  , până la


  31 decembrie
   2024 sau, respectiv, până la 31 decembrie 2027.”

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 8

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 8

Articolul 8

Măsuri corective

Măsuri corective

1.   În cazul în care Comisia constată, în evaluarea sa anuală efectuată în temeiul articolului 
  21
  din Regulamentul (UE)
  nr. 525
  /
  2013
  și ținând seama de utilizarea preconizată a mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament, că un stat membru nu înregistrează progrese suficiente în direcția respectării obligațiilor ce îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, statul membru în cauză prezintă Comisiei, în termen de trei luni, un plan de măsuri corective care include:

„1.   În cazul în care Comisia constată, în evaluarea sa anuală efectuată în temeiul articolului 
  29
  din Regulamentul (UE)
  2018
  /
  1999
  și ținând seama de utilizarea preconizată a mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7 din prezentul regulament, că un stat membru nu înregistrează progrese suficiente în direcția respectării obligațiilor ce îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, statul membru în cauză prezintă Comisiei, în termen de trei luni, un plan de măsuri corective care include:

| (-a) | o explicație detaliată care să expună motivele pentru care statul membru nu reușește să facă progrese suficiente în direcția îndeplinirii obligațiilor care îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(-a)

(-a)

o explicație detaliată care să expună motivele pentru care statul membru nu reușește să facă progrese suficiente în direcția îndeplinirii obligațiilor care îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament;

| (-ab) | cuantumul total al finanțării din partea Uniunii primite de statul membru pentru cheltuieli și investiții legate de climă și de tranziția verde, cum a contribuit utilizarea finanțării respective la îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament și cum intenționează să utilizeze o astfel de finanțare pentru îndeplinirea obligațiilor respective; |
| --- | --- |

(-ab)

(-ab)

cuantumul total al finanțării din partea Uniunii primite de statul membru pentru cheltuieli și investiții legate de climă și de tranziția verde, cum a contribuit utilizarea finanțării respective la îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul articolului 4 din prezentul regulament și cum intenționează să utilizeze o astfel de finanțare pentru îndeplinirea obligațiilor respective;

| (a) | măsurile suplimentare pe care statul membru le va pune în aplicare în scopul îndeplinirii obligațiilor sale specifice în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, prin politici și măsuri naționale, precum și prin punerea în aplicare a măsurilor Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

măsurile suplimentare pe care statul membru le va pune în aplicare în scopul îndeplinirii obligațiilor sale specifice în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, prin politici și măsuri naționale, precum și prin punerea în aplicare a măsurilor Uniunii;

| (a) | măsurile suplimentare pe care statul membru le va pune în aplicare în scopul îndeplinirii obligațiilor sale specifice în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, prin politici și măsuri naționale, precum și prin punerea în aplicare a măsurilor Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

măsurile suplimentare pe care statul membru le va pune în aplicare în scopul îndeplinirii obligațiilor sale specifice în temeiul articolului 4 din prezentul regulament, prin politici și măsuri naționale, precum și prin punerea în aplicare a măsurilor Uniunii;

| (b) | un calendar strict al punerii în aplicare a unor astfel de măsuri, care să permită evaluarea progreselor anuale înregistrate sub aspectul punerii în aplicare. |
| --- | --- |

(b)

un calendar strict al punerii în aplicare a unor astfel de măsuri, care să permită evaluarea progreselor anuale înregistrate sub aspectul punerii în aplicare.

| (b) | un calendar strict al punerii în aplicare a unor astfel de măsuri, care să permită evaluarea progreselor anuale înregistrate sub aspectul punerii în aplicare
  ; dacă un stat membru a înființat un organism național consultativ în domeniul climei, solicită consiliere din partea acestui organism pentru a identifica acțiunile necesare; |
| --- | --- |

(b)

un calendar strict al punerii în aplicare a unor astfel de măsuri, care să permită evaluarea progreselor anuale înregistrate sub aspectul punerii în aplicare
  ; dacă un stat membru a înființat un organism național consultativ în domeniul climei, solicită consiliere din partea acestui organism pentru a identifica acțiunile necesare;

; dacă un stat membru a înființat un organism național consultativ în domeniul climei, solicită consiliere din partea acestui organism pentru a identifica acțiunile necesare;

| (ba) | o declarație privind cantitatea de reduceri suplimentare de emisii pe care statul membru estimează că le va realiza prin intermediul politicilor respective și metoda utilizată pentru estimarea respectivelor reduceri suplimentare de emisii; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

o declarație privind cantitatea de reduceri suplimentare de emisii pe care statul membru estimează că le va realiza prin intermediul politicilor respective și metoda utilizată pentru estimarea respectivelor reduceri suplimentare de emisii;

o declarație privind cantitatea de reduceri suplimentare de emisii pe care statul membru estimează că le va realiza prin intermediul politicilor respective și metoda utilizată pentru estimarea respectivelor reduceri suplimentare de emisii;

| (bb) | modul în care planul de acțiuni corective va consolida planul național integrat privind energia și clima al statului membru, adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

modul în care planul de acțiuni corective va consolida planul național integrat privind energia și clima al statului membru, adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

modul în care planul de acțiuni corective va consolida planul național integrat privind energia și clima al statului membru, adoptat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999.

1a.
     
  Dacă își depășește alocarea anuală de emisii în doi sau mai mulți ani consecutivi, un stat membru își revizuiește planul național integrat privind energia și clima și strategia națională pe termen lung în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. Statul membru finalizează revizuirea în termen de 6 luni. Comisia emite recomandări ce identifică modul în care trebuie revizuite planul național integrat privind energia și clima ori strategia pe termen lung, sau ambele. Statul membru notifică Comisiei planurile revizuite, împreună cu o declarație ce explică modul în care revizuirile propuse remediază depășirea alocărilor sale anuale de emisii și, dacă este cazul, cum a răspuns recomandărilor Comisiei. Dacă planul național integrat privind energia și clima sau strategia națională pe termen lung rămâne în mare parte nemodificat(ă), statul membru publică o explicație în care își prezintă justificarea.

2.   În conformitate cu programul său anual de lucru, Agenția Europeană de Mediu acordă asistență Comisiei în cadrul activității sale de evaluare a 
  unor astfel de
  planuri de măsuri corective.

2.   În conformitate cu programul său anual de lucru, Agenția Europeană de Mediu
  și Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, instituit în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119,
  acordă asistență Comisiei în cadrul activității sale de evaluare a 
  oricăror
  planuri de măsuri corective.

3.   Comisia
  poate
  emite un aviz referitor la viabilitatea planurilor de măsuri corective prezentate în conformitate cu alineatul (1) și, în acest caz, procedează astfel în termen de patru luni de la primirea planurilor respective. Statul membru vizat ține seama pe deplin de avizul Comisiei și își
  poate revizui
  planul de măsuri corective pentru a corespunde acestuia.

3.   Comisia emite un aviz referitor la viabilitatea planurilor de măsuri corective prezentate în conformitate cu alineatul (1) și, în acest caz, procedează astfel în termen de patru luni de la primirea planurilor respective. Statul membru vizat ține seama pe deplin de avizul Comisiei și își
  revizuiește
  planul de măsuri corective pentru a corespunde acestuia.
  Dacă statul membru în cauză nu dă curs recomandării sau unei părți substanțiale a acesteia, statul membru respectiv prezintă Comisiei o justificare.

3a.
     
  Planurile de acțiuni corective și avizele Comisiei, precum și răspunsurile și justificările primite de la statele membre menționate la alineatele (1), (1a) și (3), sunt accesibile publicului.

3b.
     
  Când își actualizează planul național integrat privind energia și clima în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre fac trimitere la planurile lor de măsuri corective întocmite în temeiul alineatelor (1) și (1a) și la orice aviz emis de Comisie în temeiul prezentului articol, după caz.”

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care în perioada 2021-2025 cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră a unui stat membru menționată la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841 a depășit cantitatea de absorbții stabilită în conformitate cu articolul 12 din regulamentul menționat, administratorul central deduce, pentru anii relevanți, din alocările anuale de emisii ale statului membru respectiv, un cuantum egal cu excedentul de emisii de gaze cu efect de seră exprimat în tone de CO2 echivalent. | „2.
     În cazul în care în perioada 2021-2025
  sau în perioada 2026-2030,
  cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră a unui stat membru menționată la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841 a depășit cantitatea de absorbții stabilită în conformitate cu articolul 12 din regulamentul menționat, administratorul central deduce, pentru anii relevanți, din alocările anuale de emisii ale statului membru respectiv, un cuantum egal cu excedentul de emisii de gaze cu efect de seră exprimat în tone de CO2 echivalent.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care în perioada 2021-2025 cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră a unui stat membru menționată la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841 a depășit cantitatea de absorbții stabilită în conformitate cu articolul 12 din regulamentul menționat, administratorul central deduce, pentru anii relevanți, din alocările anuale de emisii ale statului membru respectiv, un cuantum egal cu excedentul de emisii de gaze cu efect de seră exprimat în tone de CO2 echivalent.

„2.
     În cazul în care în perioada 2021-2025
  sau în perioada 2026-2030,
  cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră a unui stat membru menționată la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841 a depășit cantitatea de absorbții stabilită în conformitate cu articolul 12 din regulamentul menționat, administratorul central deduce, pentru anii relevanți, din alocările anuale de emisii ale statului membru respectiv, un cuantum egal cu excedentul de emisii de gaze cu efect de seră exprimat în tone de CO2 echivalent.”

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 11 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7)

(7)

Se introduce următorul articol:

eliminat

eliminat

Articolul 11a

Articolul 11a

Rezerva suplimentară

Rezerva suplimentară

1.
     
  În cazul în care, până în 2030, Uniunea reduce emisiile nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului

   (**)

  , și ținând seama de limita maximă a contribuției absorbțiilor nete, se instituie o rezervă suplimentară în registrul Uniunii.

2.
     
  Statele membre care decid să nu contribuie și să nu beneficieze de rezerva suplimentară notifică decizia lor Comisiei în termen de cel mult șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

3.
     
  Rezerva suplimentară constă în absorbțiile nete pe care statele membre participante le-au generat în perioada 2026-2030 în plus față de obiectivele lor respective în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841, după deducerea următoarelor două elemente:

| (a) | eventualele flexibilități utilizate în temeiul articolelor 11-13b din Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- |

(a)

(a)

eventualele flexibilități utilizate în temeiul articolelor 11-13b din Regulamentul (UE) 2018/841;

eventualele flexibilități utilizate în temeiul articolelor 11-13b din Regulamentul (UE) 2018/841;

| (b) | cantitățile luate în considerare pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 7 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

(b)

cantitățile luate în considerare pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 7 din prezentul regulament.

cantitățile luate în considerare pentru asigurarea conformității în temeiul articolului 7 din prezentul regulament.

4.
     
  În cazul în care se constituie o rezervă suplimentară în temeiul alineatului (1), un stat membru participant poate beneficia de aceasta dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | emisiile de gaze cu efect de seră ale statului membru depășesc nivelul alocărilor sale anuale de emisii pentru perioada 2026-2030; |
| --- | --- |

(a)

(a)

emisiile de gaze cu efect de seră ale statului membru depășesc nivelul alocărilor sale anuale de emisii pentru perioada 2026-2030;

emisiile de gaze cu efect de seră ale statului membru depășesc nivelul alocărilor sale anuale de emisii pentru perioada 2026-2030;

| (b) | statul membru a făcut uz integral de mecanismele de flexibilitate prevăzute la articolul 5 alineatele (2) și (3); |
| --- | --- |

(b)

(b)

statul membru a făcut uz integral de mecanismele de flexibilitate prevăzute la articolul 5 alineatele (2) și (3);

statul membru a făcut uz integral de mecanismele de flexibilitate prevăzute la articolul 5 alineatele (2) și (3);

| (c) | statul membru a exploatat la maximum absorbțiile nete în conformitate cu articolul 7, chiar dacă respectiva cantitate nu atinge nivelul stabilit în anexa III; și |
| --- | --- |

(c)

(c)

statul membru a exploatat la maximum absorbțiile nete în conformitate cu articolul 7, chiar dacă respectiva cantitate nu atinge nivelul stabilit în anexa III; și

statul membru a exploatat la maximum absorbțiile nete în conformitate cu articolul 7, chiar dacă respectiva cantitate nu atinge nivelul stabilit în anexa III; și

| (d) | statul membru nu a efectuat niciun transfer net către alte state membre în temeiul articolului 5. |
| --- | --- |

(d)

(d)

statul membru nu a efectuat niciun transfer net către alte state membre în temeiul articolului 5.

statul membru nu a efectuat niciun transfer net către alte state membre în temeiul articolului 5.

5.
     
  În cazul în care un stat membru îndeplinește condițiile stabilite la alineatul (4), acesta primește o cantitate suplimentară din rezerva suplimentară, în limita deficitului acestuia, care urmează să fie utilizată pentru asigurarea conformării în temeiul articolului 9.

În cazul în care cantitatea colectivă rezultată pentru toate statele membre care îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatul (4) de la prezentul articol depășește cantitatea alocată rezervei suplimentare menționată la alineatul (3) de la prezentul articol, cantitățile pentru fiecare dintre statele membre în cauză se reduc în mod proporțional.

În cazul în care cantitatea colectivă rezultată pentru toate statele membre care îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatul (4) de la prezentul articol depășește cantitatea alocată rezervei suplimentare menționată la alineatul (3) de la prezentul articol, cantitățile pentru fiecare dintre statele membre în cauză se reduc în mod proporțional.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 15

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(7a)

(7a)

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 15

Articolul 15

Revizuire

Revizuire

1.   Prezentul regulament se revizuiește în mod constant luând în considerare, printre altele, evoluția circumstanțelor naționale, modul în care toate sectoarele economiei contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, evoluțiile internaționale și eforturile întreprinse pentru atingerea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris.

„1.
     Prezentul regulament se revizuiește în mod constant luând în considerare, printre altele, evoluția circumstanțelor naționale, modul în care toate sectoarele economiei contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, evoluțiile internaționale și eforturile întreprinse pentru atingerea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris
  și ale Regulamentului (UE) 2021/1119
  .

2.   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului în termen de șase luni de la fiecare evaluare la nivel global convenită în conformitate cu articolul 14 din Acordul de la Paris cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament, inclusiv cu privire la echilibrul dintre cerere și ofertă pentru alocările anuale de emisii, precum și cu privire la contribuția prezentului regulament la obiectivul
  general al Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030
  și la contribuția sa la obiectivele Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în vederea reducerilor necesare ale emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizate de Uniune și de statele sale membre, inclusiv un cadru post-2030, și poate formula propuneri, dacă este cazul.

2.   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului în termen de șase luni de la fiecare evaluare la nivel global convenită în conformitate cu articolul 14 din Acordul de la Paris cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament, inclusiv cu privire la echilibrul dintre cerere și ofertă pentru alocările anuale de emisii, precum și cu privire la contribuția prezentului regulament la obiectivul
  Uniunii privind neutralitatea climatică și la obiectivele climatice intermediare conform articolului 2 și articolului 4 din regulamentul (UE) 2021/1119
  și la contribuția sa la obiectivele Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în vederea reducerilor necesare ale emisiilor de gaze cu efect de seră care trebuie realizate de Uniune și de statele sale membre, inclusiv un cadru post-2030, și poate formula propuneri, dacă este cazul.

Rapoartele respective țin seama de strategiile elaborate în temeiul articolului 
  4
  din Regulamentul (UE)
  nr. 525
  /
  2013
  în vederea asigurării unei contribuții la formularea unei strategii pe termen lung a Uniunii.

4

nr. 525

2013

Rapoartele respective țin seama de strategiile elaborate în temeiul articolului 
  15
  din Regulamentul (UE) 
  2018
  /
  1999
  în vederea asigurării unei contribuții la formularea unei strategii pe termen lung a Uniunii.”

15

2018

1999

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7b) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7b)

(7b)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15a

„Articolul 15a

Alinierea la obiectivul Uniunii și al statelor membre privind neutralitatea climatică

Alinierea la obiectivul Uniunii și al statelor membre privind neutralitatea climatică

1.
     
  Până la adoptarea actului legislativ de stabilire a obiectivului climatic al Uniunii pentru 2040 în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1119, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport care stabilește:

| (a) | adecvarea obiectivelor naționale actuale prevăzute în anexa I la prezentul regulament în ceea ce privește contribuția lor la atingerea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

(a)

(a)

adecvarea obiectivelor naționale actuale prevăzute în anexa I la prezentul regulament în ceea ce privește contribuția lor la atingerea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor;

adecvarea obiectivelor naționale actuale prevăzute în anexa I la prezentul regulament în ceea ce privește contribuția lor la atingerea obiectivului neutralității climatice până cel târziu în 2050 în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1119 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor;

| (b) | o traiectorie de reducere pentru fiecare stat membru a emisiilor de gaze cu efect de seră care intră sub incidența prezentului regulament, compatibilă cu obiectivul neutralității climatice pentru fiecare stat membru, până cel târziu în 2050. |
| --- | --- |

(b)

(b)

o traiectorie de reducere pentru fiecare stat membru a emisiilor de gaze cu efect de seră care intră sub incidența prezentului regulament, compatibilă cu obiectivul neutralității climatice pentru fiecare stat membru, până cel târziu în 2050.

o traiectorie de reducere pentru fiecare stat membru a emisiilor de gaze cu efect de seră care intră sub incidența prezentului regulament, compatibilă cu obiectivul neutralității climatice pentru fiecare stat membru, până cel târziu în 2050.

2.
     
  În termen de șase luni de la publicarea raportului menționat la alineatul (1), Comisia prezintă propuneri de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru sectoarele reglementate de prezentul regulament. Propunerile respective asigură distribuirea echitabilă și eficientă din punctul de vedere al costurilor a eforturilor de reducere în întreaga Uniune, pe baza traiectoriilor de reducere menționate la alineatul (1) litera (b).”

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 c (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 15 b (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7c) | Se introduce următorul articol: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(7c)

(7c)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15b

„Articolul 15b

Accesul la justiție

Accesul la justiție

1.
     
  Statele membre se asigură că, în conformitate cu sistemul lor juridic intern, publicul interesat care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (2), inclusiv persoane fizice sau juridice sau asociațiile, organizațiile or grupurile lor, are acces la o cale de atac în fața unei instanțe judecătorești sau a unui alt organism independent și imparțial instituit prin lege pentru a contesta legalitatea de fond sau de procedură a deciziilor, a acțiunilor și a omisiunilor:

| (a) | care nu respectă obligațiile legale prevăzute la articolele 4-8 din prezentul regulament; sau |
| --- | --- |

(a)

(a)

care nu respectă obligațiile legale prevăzute la articolele 4-8 din prezentul regulament; sau

care nu respectă obligațiile legale prevăzute la articolele 4-8 din prezentul regulament; sau

| (b) | care fac obiectul articolului 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

(b)

(b)

care fac obiectul articolului 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

care fac obiectul articolului 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

În sensul prezentului alineat, o acțiune sau o omisiune care nu respectă obligațiile legale ce decurg din articolul 4 sau articolul 8 poate fi o acțiune sau o omisiune cu privire la o politică sau o măsură adoptată în scopul punerii în aplicare a respectivelor obligații, în cazul în care politica sau măsura respectivă nu aduce o contribuție suficientă la punerea în aplicare.

În sensul prezentului alineat, o acțiune sau o omisiune care nu respectă obligațiile legale ce decurg din articolul 4 sau articolul 8 poate fi o acțiune sau o omisiune cu privire la o politică sau o măsură adoptată în scopul punerii în aplicare a respectivelor obligații, în cazul în care politica sau măsura respectivă nu aduce o contribuție suficientă la punerea în aplicare.

2.
     
  Se consideră că membrii publicului în cauză îndeplinesc condițiile menționate la alineatul (1) atunci când:

| (a) | au un interes suficient; sau |
| --- | --- |

(a)

(a)

au un interes suficient; sau

au un interes suficient; sau

| (b) | invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară. |
| --- | --- |

(b)

(b)

invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară.

invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară.

Statele membre stabilesc ce înseamnă interes suficient în conformitate cu obiectivul de a acorda un acces amplu la justiție membrilor publicului interesat, în acord cu Convenția de la Aarhus. În acest sens, interesul oricărei organizații neguvernamentale care activează în domeniul protecției mediului și care îndeplinește condițiile prevăzute de dreptul intern este considerat suficient în sensul prezentului alineat.

Statele membre stabilesc ce înseamnă interes suficient în conformitate cu obiectivul de a acorda un acces amplu la justiție membrilor publicului interesat, în acord cu Convenția de la Aarhus. În acest sens, interesul oricărei organizații neguvernamentale care activează în domeniul protecției mediului și care îndeplinește condițiile prevăzute de dreptul intern este considerat suficient în sensul prezentului alineat.

3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu exclud posibilitatea de a recurge la o cale de atac preliminară în fața unei autorități administrative și nu aduc atingere cerinței de a epuiza toate căile de atac administrative înainte de a recurge la căile de atac judiciare, dacă dreptul intern prevede o astfel de obligație. Orice astfel de procedură trebuie să fie corectă, echitabilă și rapidă și să nu implice costuri prohibitive.

4.
     
  Statele membre se asigură că informațiile practice privind accesul la căile de atac administrative și judiciare sunt puse la dispoziția publicului într-o manieră accesibilă.”

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 d (nou)

Regulamentul (UE) 2018/842

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7d) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7d)

(7d)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 16a

Consultanță științifică privind sectoarele ESR/CARE

În conformitate cu mandatul său prevăzut la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1119, Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice (ESABCC) este invitat, din proprie inițiativă, să furnizeze consiliere științifică și să emită rapoarte privind traiectoria prezentului regulament, nivelurile anuale de emisii și mecanismele de flexibilitate, precum și coerența acestora cu obiectivele climatice, în special în vederea informării cu privire la orice revizuire ulterioară a prezentului regulament. Comisia ține seama în mod corespunzător de avizul comitetului consultativ sau justifică public motivele pentru care nu le ia în considerare.”

---

(*)  Mențiunile „cp” din titlurile amendamentelor adoptate se referă la părțile corespunzătoare din amendamentele respective.

*

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0163/2022).

1

(31)  Comunicarea Comisiei intitulată „Pactul verde european”, COM(2019)0640 din 11 decembrie 2019.

31

(31)  Comunicarea Comisiei intitulată „Pactul verde european”, COM(2019)0640 din 11 decembrie 2019.

31

(31a)  

  31a Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

31a

31a

(32)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

32

(32)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

32

(33)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

33

(33)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

33

(34)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

34

(34)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

34

(1a)  

  JO L 124, 17.5.2005, p. 4.

1a

JO L 124, 17.5.2005, p. 4.

(1a)  
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

1a

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).”

1a

Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).”

(**)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

**

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/232 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/232

---

P9_TA(2022)0233

Exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) ***I

Amendamentele (*1) adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/24)

Amendamentul 1

Proiect de rezoluție legislativă

Referirea 4 a (nouă)

| Proiectul de rezoluție legislativă | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | având în vedere principiile subsidiarității, proporționalității și solidarității, |

Proiectul de rezoluție legislativă

Amendamentul

—

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Propunere de | Propunere de |
| REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI | REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI |
| de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841
  în ceea ce privește domeniul de aplicare
  , simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre
  pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035
  în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii
  și al agriculturii
  și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii | de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în sensul simplificării
  normelor de raportare și
  de conformitate și al stabilirii obiectivelor statelor membre
  începând cu 2026 până în 2030
  în sectorul exploatării terenurilor,
  al schimbării destinației terenurilor și
  al silviculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii |
| (Text cu relevanță pentru SEE) | (Text cu relevanță pentru SEE) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Propunere de

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841
  în ceea ce privește domeniul de aplicare
  , simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre
  pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035
  în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii
  și al agriculturii
  și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii

de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în sensul simplificării
  normelor de raportare și
  de conformitate și al stabilirii obiectivelor statelor membre
  începând cu 2026 până în 2030
  în sectorul exploatării terenurilor,
  al schimbării destinației terenurilor și
  al silviculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii

(Text cu relevanță pentru SEE)

(Text cu relevanță pentru SEE)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (36). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC peste nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (36). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC peste nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.

| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (36). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC peste nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale. Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) reprezintă o oportunitate unică de a contribui la intensificarea acțiunii Uniunii în domeniul schimbărilor climatice înainte de cea de a 27-a ședință a Conferinței părților (COP27) la CCONUSC din Egipt. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (36). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC peste nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale. Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) reprezintă o oportunitate unică de a contribui la intensificarea acțiunii Uniunii în domeniul schimbărilor climatice înainte de cea de a 27-a ședință a Conferinței părților (COP27) la CCONUSC din Egipt.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Până în prezent, acțiunile și politicile Uniunii au fost insuficiente pentru a opri pierderea biodiversității și pentru a atinge țintele de la Aichi privind biodiversitatea din 2020. În raportul său „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, (Mediul european – situație și perspective în 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă sustenabilă), Agenția Europeană de Mediu constată că „Europa continuă să piardă biodiversitatea într-un ritm alarmant și multe obiective politice convenite nu vor fi atinse. Evaluările speciilor și habitatelor protejate în temeiul Directivei privind habitatele indică un stadiu de conservare predominant nefavorabil de 60 % pentru specii și de 77 % pentru habitate.”

   (1a)

  . Un raport din 2021 al Centrului Comun de Cercetare arată că în prezent mai există doar 4,9 milioane de hectare din pădurile primare și străvechi ale Europei – esențiale pentru menținerea biodiversității și pentru combaterea schimbărilor climatice – adică doar 3 % din suprafața împădurită totală a Uniunii și 1,2  % din uscatul Uniunii

   (1b)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Până în prezent, acțiunile și politicile Uniunii au fost insuficiente pentru a opri pierderea biodiversității și pentru a atinge țintele de la Aichi privind biodiversitatea din 2020. În raportul său „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, (Mediul european – situație și perspective în 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă sustenabilă), Agenția Europeană de Mediu constată că „Europa continuă să piardă biodiversitatea într-un ritm alarmant și multe obiective politice convenite nu vor fi atinse. Evaluările speciilor și habitatelor protejate în temeiul Directivei privind habitatele indică un stadiu de conservare predominant nefavorabil de 60 % pentru specii și de 77 % pentru habitate.”

   (1a)

  . Un raport din 2021 al Centrului Comun de Cercetare arată că în prezent mai există doar 4,9 milioane de hectare din pădurile primare și străvechi ale Europei – esențiale pentru menținerea biodiversității și pentru combaterea schimbărilor climatice – adică doar 3 % din suprafața împădurită totală a Uniunii și 1,2  % din uscatul Uniunii

   (1b)

  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Deși suprafața acoperită de copaci este în creștere, capacitatea pădurilor din Uniune de a elimina carbonul a scăzut semnificativ începând cu 2015 și se preconizează că această tendință va continua. Până în 2015, uscatul Uniunii putea elimina aproximativ 7 % din totalul emisiilor din UE (aproximativ 300 de milioane de Mt-CO2 echivalent)

   (1a)

  . Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM)

   (1b)

  , până în 2030 aceeași suprafață de uscat va elimina cu 40 % mai puțin CO2 echivalent (valoarea scăzând la - 185 Mt în 2030)

   (1c)

  . Această reducere recentă a stocării carbonului se datorează parțial creșterii recoltării. În plus, schimbările climatice ar putea reduce potențialul de stocare a carbonului al pădurilor Europei cu 180 Mt CO2 pe an în perioada 2021-2030, ca urmare a perturbărilor, reducând astfel cu peste 50 % absorbția forestieră netă preconizată

   (1d)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Deși suprafața acoperită de copaci este în creștere, capacitatea pădurilor din Uniune de a elimina carbonul a scăzut semnificativ începând cu 2015 și se preconizează că această tendință va continua. Până în 2015, uscatul Uniunii putea elimina aproximativ 7 % din totalul emisiilor din UE (aproximativ 300 de milioane de Mt-CO2 echivalent)

   (1a)

  . Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM)

   (1b)

  , până în 2030 aceeași suprafață de uscat va elimina cu 40 % mai puțin CO2 echivalent (valoarea scăzând la - 185 Mt în 2030)

   (1c)

  . Această reducere recentă a stocării carbonului se datorează parțial creșterii recoltării. În plus, schimbările climatice ar putea reduce potențialul de stocare a carbonului al pădurilor Europei cu 180 Mt CO2 pe an în perioada 2021-2030, ca urmare a perturbărilor, reducând astfel cu peste 50 % absorbția forestieră netă preconizată

   (1d)

  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | În Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european, Comisia stabilește o nouă strategie care ar trebui să reprezinte prima etapă a procesului de transformare a economiei Uniunii, până cel târziu în 2050, într-o economie sustenabilă pentru mediu, neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, fără substanțe toxice și pe deplin circulară, cu respectarea limitelor planetei. Pactul verde european urmărește astfel să consolideze eforturile depuse la nivel mondial pentru a se pune în aplicare abordarea „O singură sănătate”, care recunoaște legătura intrinsecă dintre sănătatea umană, sănătatea animală și un mediu sănătos și rezilient, și să contribuie la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și ale Convenției privind diversitatea biologică și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

În Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european, Comisia stabilește o nouă strategie care ar trebui să reprezinte prima etapă a procesului de transformare a economiei Uniunii, până cel târziu în 2050, într-o economie sustenabilă pentru mediu, neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, fără substanțe toxice și pe deplin circulară, cu respectarea limitelor planetei. Pactul verde european urmărește astfel să consolideze eforturile depuse la nivel mondial pentru a se pune în aplicare abordarea „O singură sănătate”, care recunoaște legătura intrinsecă dintre sănătatea umană, sănătatea animală și un mediu sănătos și rezilient, și să contribuie la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și ale Convenției privind diversitatea biologică și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 1 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1d. | Raportul special privind oceanele și criosfera într-o climă în schimbare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice a stabilit că oceanele joacă un rol fundamental în absorbția și redistribuirea dioxidului de carbon natural și antropic (CO2) și a căldurii, precum și în susținerea ecosistemelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1d.

Raportul special privind oceanele și criosfera într-o climă în schimbare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice a stabilit că oceanele joacă un rol fundamental în absorbția și redistribuirea dioxidului de carbon natural și antropic (CO2) și a căldurii, precum și în susținerea ecosistemelor.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Abordarea provocărilor
  legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind Pactul verde european, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (28). În contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății și bunăstării economice a cetățenilor Uniunii, Pactul verde european
  a
  devenit cu atât mai
  necesar
  și
  important
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Abordarea provocărilor
  legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind Pactul verde european, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (28). În contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății și bunăstării economice a cetățenilor Uniunii, Pactul verde european
  a
  devenit cu atât mai
  necesar
  și
  important
  .

| (2) | Adoptarea unei abordări globale în ceea ce privește provocările
  legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris
  , în mod echitabil și incluziv, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  se află în centrul Comunicării privind Pactul verde european, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (28).
  Prin urmare, este necesar să se asigure că măsurile luate pentru îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament țin seama de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și de garanțiile minime în sensul articolelor 17 și 18 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (28a)

  , și să se țină seama, în același timp, și de principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale.
  În contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății
  , coeziunii sociale
  și bunăstării economice a cetățenilor Uniunii, Pactul verde european
  și necesitatea de a-l implementa în mod sustenabil au
  devenit cu atât mai
  necesare
  și
  importante
  . |
| --- | --- |

(2)

Adoptarea unei abordări globale în ceea ce privește provocările
  legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris
  , în mod echitabil și incluziv, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  se află în centrul Comunicării privind Pactul verde european, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (28).
  Prin urmare, este necesar să se asigure că măsurile luate pentru îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament țin seama de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și de garanțiile minime în sensul articolelor 17 și 18 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (28a)

  , și să se țină seama, în același timp, și de principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale.
  În contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății
  , coeziunii sociale
  și bunăstării economice a cetățenilor Uniunii, Pactul verde european
  și necesitatea de a-l implementa în mod sustenabil au
  devenit cu atât mai
  necesare
  și
  importante
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 privind „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” intensifică ambițiile Uniunii legate de protejarea și refacerea biodiversității și a unor ecosisteme funcționale. Dovezile științifice, rapoartele și recomandările privind zoonozele și pandemiile, inclusiv raportul de atelier al IPBES privind pierderea biodiversității și pandemiile, raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 6 iulie 2020 intitulat „Prevenirea următoarei pandemii – bolile zoonotice și modalitățile de întrerupere a lanțului de transmitere” au demonstrat importanța opririi declinului biodiversității și a aplicării în mod global a principiului „O singură sănătate” în procesul de elaborare a politicilor, printr-o abordare care să reflecte faptul că sănătatea umană, animalele și mediul înconjurător sunt interconectate și că este urgent nevoie de schimbări transformatoare la nivelul întregii societăți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 privind „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” intensifică ambițiile Uniunii legate de protejarea și refacerea biodiversității și a unor ecosisteme funcționale. Dovezile științifice, rapoartele și recomandările privind zoonozele și pandemiile, inclusiv raportul de atelier al IPBES privind pierderea biodiversității și pandemiile, raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 6 iulie 2020 intitulat „Prevenirea următoarei pandemii – bolile zoonotice și modalitățile de întrerupere a lanțului de transmitere” au demonstrat importanța opririi declinului biodiversității și a aplicării în mod global a principiului „O singură sănătate” în procesul de elaborare a politicilor, printr-o abordare care să reflecte faptul că sănătatea umană, animalele și mediul înconjurător sunt interconectate și că este urgent nevoie de schimbări transformatoare la nivelul întregii societăți.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Cel de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră din punct de vedere climatic, sustenabilă, netoxică, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă, într-un mod just, echitabil și favorabil incluziunii, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească calitatea mediului, inclusiv prin oprirea și inversarea procesului de pierdere a biodiversității. Recunoaște că un mediu sănătos stă la baza stării de bine a tuturor oamenilor, în care biodiversitatea este conservată, ecosistemele prosperă și natura este protejată și refăcută, conducând la creșterea rezilienței la schimbările climatice, dezastrele meteorologice și climatice și la alte riscuri de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Cel de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră din punct de vedere climatic, sustenabilă, netoxică, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă, într-un mod just, echitabil și favorabil incluziunii, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească calitatea mediului, inclusiv prin oprirea și inversarea procesului de pierdere a biodiversității. Recunoaște că un mediu sănătos stă la baza stării de bine a tuturor oamenilor, în care biodiversitatea este conservată, ecosistemele prosperă și natura este protejată și refăcută, conducând la creșterea rezilienței la schimbările climatice, dezastrele meteorologice și climatice și la alte riscuri de mediu.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c) | Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au evidențiat faptul că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru femei, respectiv pentru bărbați, la efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen. Cel de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu definește integrarea perspectivei de gen în politicile climatice și de mediu, inclusiv prin includerea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor drept o condiție vitală care facilitează atingerea obiectivelor prioritare ale programului, necesitând eforturi din partea Comisiei, a statelor membre, a autorităților regionale și locale și a părților interesate, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2c)

Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au evidențiat faptul că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru femei, respectiv pentru bărbați, la efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen. Cel de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu definește integrarea perspectivei de gen în politicile climatice și de mediu, inclusiv prin includerea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor drept o condiție vitală care facilitează atingerea obiectivelor prioritare ale programului, necesitând eforturi din partea Comisiei, a statelor membre, a autorităților regionale și locale și a părților interesate, după caz.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, în cadrul angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național, transmis Secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020 (29). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, în cadrul angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național, transmis Secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020 (29).

| (3) | Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, în cadrul angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național, transmis Secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020 (29)

  , în timp ce Parlamentul European a solicitat reducerea emisiilor brute de gaze cu efect de seră de la nivelul economiei Uniunii cu cel puțin 60 % sub nivelurile din 1990 până în 2030
  . |
| --- | --- |

(3)

Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, în cadrul angajamentului actualizat de reducere stabilit la nivel național, transmis Secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020 (29)

  , în timp ce Parlamentul European a solicitat reducerea emisiilor brute de gaze cu efect de seră de la nivelul economiei Uniunii cu cel puțin 60 % sub nivelurile din 1990 până în 2030
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Reducerea emisiilor de metan este esențială pentru îndeplinirea obiectivului Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii globale la 1,5  oC până la sfârșitul secolului. Un raport din 2021 al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) estimează că introducerea rapidă a unor măsuri care să vizeze emisiile de metan ar putea duce la o scădere cu 0,3  oC a temperaturii globale până în 2045. Prin urmare, Uniunea trebuie să adopte de urgență un obiectiv în materie de reducere și măsuri obligatorii de însoțire a acestuia, pentru a reduce rapid emisiile de metan din toate sursele, inclusiv din surse biogene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Reducerea emisiilor de metan este esențială pentru îndeplinirea obiectivului Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii globale la 1,5  oC până la sfârșitul secolului. Un raport din 2021 al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) estimează că introducerea rapidă a unor măsuri care să vizeze emisiile de metan ar putea duce la o scădere cu 0,3  oC a temperaturii globale până în 2045. Prin urmare, Uniunea trebuie să adopte de urgență un obiectiv în materie de reducere și măsuri obligatorii de însoțire a acestuia, pentru a reduce rapid emisiile de metan din toate sursele, inclusiv din surse biogene.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Prin intermediul Regulamentului
  (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30), Uniunea a 
  transpus
  în legislație obiectivul
  neutralității climatice
  la nivelul întregii economii
  până
  în
  2050
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de a reduce emisiile nete de gaze cu efect de seră (emisiile după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. Se preconizează că toate sectoarele economiei vor contribui la atingerea acestui obiectiv, inclusiv în sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  . Contribuția absorbțiilor nete la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent.
  În contextul Regulamentului (UE) 2021/1119
  ,
  Comisia și-a reafirmat într-o declarație corespunzătoare intenția de a propune o revizuire a Regulamentului (UE) 2018/841
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (31)

  , în conformitate cu obiectivul ambițios de a crește absorbțiile nete de dioxid de carbon până la niveluri de peste 300 de milioane de tone de CO2 echivalent în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii până în 2030
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Prin intermediul Regulamentului
  (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30), Uniunea a 
  transpus
  în legislație obiectivul
  neutralității climatice
  la nivelul întregii economii
  până
  în
  2050
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de a reduce emisiile nete de gaze cu efect de seră (emisiile după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. Se preconizează că toate sectoarele economiei vor contribui la atingerea acestui obiectiv, inclusiv în sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  . Contribuția absorbțiilor nete la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent.
  În contextul Regulamentului (UE) 2021/1119
  ,
  Comisia și-a reafirmat într-o declarație corespunzătoare intenția de a propune o revizuire a Regulamentului (UE) 2018/841
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (31)

  , în conformitate cu obiectivul ambițios de a crește absorbțiile nete de dioxid de carbon până la niveluri de peste 300 de milioane de tone de CO2 echivalent în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii până în 2030
  .

| (4) | În Regulamentul
   (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30), Uniunea a 
  consacrat
  în legislație obiectivul
  de a atinge, până cel târziu în 2050, un echilibru
  la nivelul întregii economii
  între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanții de emisii de gaze cu efect de seră
  în
  Uniune și de a înregistra emisii negative după această dată
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de a reduce emisiile nete de gaze cu efect de seră (emisiile după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. Se preconizează că toate sectoarele economiei vor contribui la atingerea acestui obiectiv, inclusiv în sectorul
  LULUCF
  .
  Pentru a asigura un nivel suficient
  al
  măsurilor
  de
  atenuare până
  în
  2030
  , contribuția absorbțiilor nete la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent. |
| --- | --- |

(4)

În Regulamentul
   (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30), Uniunea a 
  consacrat
  în legislație obiectivul
  de a atinge, până cel târziu în 2050, un echilibru
  la nivelul întregii economii
  între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanții de emisii de gaze cu efect de seră
  în
  Uniune și de a înregistra emisii negative după această dată
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de a reduce emisiile nete de gaze cu efect de seră (emisiile după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. Se preconizează că toate sectoarele economiei vor contribui la atingerea acestui obiectiv, inclusiv în sectorul
  LULUCF
  .
  Pentru a asigura un nivel suficient
  al
  măsurilor
  de
  atenuare până
  în
  2030
  , contribuția absorbțiilor nete la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 este limitată la 225 de milioane de tone de CO2 echivalent.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Sectorul LULUCF a fost un absorbant semnificativ de carbon de la începutul perioadei de raportare, în 1990. Doar silvicultura a captat aproximativ 400 Mt CO2 echivalent anual în Uniune începând din 1990. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Sectorul LULUCF a fost un absorbant semnificativ de carbon de la începutul perioadei de raportare, în 1990. Doar silvicultura a captat aproximativ 400 Mt CO2 echivalent anual în Uniune începând din 1990.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Construirea de noi infrastructuri de transport este necesară pentru a îmbunătăți conexiunile dintre, pe de o parte, zonele urbane și, pe de altă parte, zonele rurale și îndepărtate din întreaga Uniune și dintre statele membre. Cu toate acestea, o astfel de construcție poate contribui, în același timp, la artificializarea terenurilor, care, la rândul său, poate reduce capacitatea solului de a absorbi gazele cu efect de seră. Orice astfel de utilizare a terenurilor ar trebui să fie luată în considerare în ceea ce privește potențialul său de reducere a emisiilor și impactul său asupra climei, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a menține un echilibru între dimensiunile economice, sociale și de mediu. Statele membre ar trebui încurajate să se asigure că planificarea, autorizarea și implementarea infrastructurii de transport și turism contribuie la îndeplinirea sustenabilă a obiectivelor prezentului regulament și să asigure buna întreținere a infrastructurii existente și utilizarea eficientă a terenurilor din perspectiva climei, în special în rețelele de transport rutier. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Construirea de noi infrastructuri de transport este necesară pentru a îmbunătăți conexiunile dintre, pe de o parte, zonele urbane și, pe de altă parte, zonele rurale și îndepărtate din întreaga Uniune și dintre statele membre. Cu toate acestea, o astfel de construcție poate contribui, în același timp, la artificializarea terenurilor, care, la rândul său, poate reduce capacitatea solului de a absorbi gazele cu efect de seră. Orice astfel de utilizare a terenurilor ar trebui să fie luată în considerare în ceea ce privește potențialul său de reducere a emisiilor și impactul său asupra climei, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a menține un echilibru între dimensiunile economice, sociale și de mediu. Statele membre ar trebui încurajate să se asigure că planificarea, autorizarea și implementarea infrastructurii de transport și turism contribuie la îndeplinirea sustenabilă a obiectivelor prezentului regulament și să asigure buna întreținere a infrastructurii existente și utilizarea eficientă a terenurilor din perspectiva climei, în special în rețelele de transport rutier.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru a 
  contribui la creșterea obiectivului ambițios de a reduce emisiile nete
  de
  la
  cel
  puțin 40 %
  la
  cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990
  , ar trebui stabilite obiective anuale obligatorii
  privind
  absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru
  în
  sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii în
  perioada 2026-2030 [prin analogie cu nivelul anual al emisiilor alocate prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului
  ]

   (32), având drept rezultat un obiectiv de
  absorbții nete de
  310 milioane de tone de CO2 echivalent la nivelul întregii Uniuni până în 2030. Metodologia utilizată pentru stabilirea obiectivelor naționale pentru 2030 ar trebui să țină seama de emisiile și absorbțiile medii de gaze cu efect de seră din anii 2016, 2017 și 2018, raportate de fiecare stat membru, și să reflecte performanțele actuale în materie de atenuare a schimbărilor climatice ale sectorului
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  , precum și cota fiecărui stat membru din suprafața de teren gestionată din Uniune, ținând seama de capacitatea statului membru respectiv de a-și îmbunătăți performanța în acest sector prin practici de gestionare a terenurilor sau prin schimbări în utilizarea terenurilor care aduc beneficii climei și biodiversității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru a 
  contribui la creșterea obiectivului ambițios de a reduce emisiile nete
  de
  la
  cel
  puțin 40 %
  la
  cel puțin 55 % sub nivelurile din 1990
  , ar trebui stabilite obiective anuale obligatorii
  privind
  absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru
  în
  sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii în
  perioada 2026-2030 [prin analogie cu nivelul anual al emisiilor alocate prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului
  ]

   (32), având drept rezultat un obiectiv de
  absorbții nete de
  310 milioane de tone de CO2 echivalent la nivelul întregii Uniuni până în 2030. Metodologia utilizată pentru stabilirea obiectivelor naționale pentru 2030 ar trebui să țină seama de emisiile și absorbțiile medii de gaze cu efect de seră din anii 2016, 2017 și 2018, raportate de fiecare stat membru, și să reflecte performanțele actuale în materie de atenuare a schimbărilor climatice ale sectorului
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  , precum și cota fiecărui stat membru din suprafața de teren gestionată din Uniune, ținând seama de capacitatea statului membru respectiv de a-și îmbunătăți performanța în acest sector prin practici de gestionare a terenurilor sau prin schimbări în utilizarea terenurilor care aduc beneficii climei și biodiversității.

| (5) | Pentru a 
  se asigura că sectorul LULUCF contribuie în mod durabil și previzibil pe termen lung la obiectivul Uniunii
  de
  neutralitate climatică până
  cel
  târziu în 2050 și
  la
  obiectivul de a obține emisii negative după această dată
  , ar trebui stabilite obiective anuale obligatorii
  pentru
  absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru
  din
  sectorul
  LULUCF cel puțin până în 2050, începând cu
  perioada 2026-2030 [prin analogie cu nivelul anual al emisiilor alocate prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului
  ]

   (32), având drept rezultat un obiectiv
  intermediar
  de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent
  de absorbții nete
  la nivelul întregii Uniuni până în 2030
  , în conformitate cu obiectivele climatice ale Uniunii, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119
  . Metodologia utilizată pentru stabilirea obiectivelor naționale pentru 2030 ar trebui să țină seama de emisiile și absorbțiile medii de gaze cu efect de seră din anii 2016, 2017 și 2018, raportate de fiecare stat membru, și să reflecte performanțele actuale în materie de atenuare a schimbărilor climatice ale sectorului
  LULUCF
  , precum și cota fiecărui stat membru din suprafața de teren gestionată din Uniune, ținând seama de capacitatea statului membru respectiv de a-și îmbunătăți performanța în acest sector prin practici de
  refacere,
  gestionare a terenurilor sau prin schimbări în utilizarea terenurilor care aduc beneficii climei și biodiversității.
  Atunci când statele membre pot și doresc să atingă niveluri mai ridicate, ar trebui să fie încurajate să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a 
  se asigura că sectorul LULUCF contribuie în mod durabil și previzibil pe termen lung la obiectivul Uniunii
  de
  neutralitate climatică până
  cel
  târziu în 2050 și
  la
  obiectivul de a obține emisii negative după această dată
  , ar trebui stabilite obiective anuale obligatorii
  pentru
  absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru
  din
  sectorul
  LULUCF cel puțin până în 2050, începând cu
  perioada 2026-2030 [prin analogie cu nivelul anual al emisiilor alocate prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului
  ]

   (32), având drept rezultat un obiectiv
  intermediar
  de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent
  de absorbții nete
  la nivelul întregii Uniuni până în 2030
  , în conformitate cu obiectivele climatice ale Uniunii, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119
  . Metodologia utilizată pentru stabilirea obiectivelor naționale pentru 2030 ar trebui să țină seama de emisiile și absorbțiile medii de gaze cu efect de seră din anii 2016, 2017 și 2018, raportate de fiecare stat membru, și să reflecte performanțele actuale în materie de atenuare a schimbărilor climatice ale sectorului
  LULUCF
  , precum și cota fiecărui stat membru din suprafața de teren gestionată din Uniune, ținând seama de capacitatea statului membru respectiv de a-și îmbunătăți performanța în acest sector prin practici de
  refacere,
  gestionare a terenurilor sau prin schimbări în utilizarea terenurilor care aduc beneficii climei și biodiversității.
  Atunci când statele membre pot și doresc să atingă niveluri mai ridicate, ar trebui să fie încurajate să facă acest lucru.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Defrișările și degradarea pădurilor contribuie la criza climatică globală, crescând emisiile de gaze cu efect de seră prin incendii forestiere asociate, prin eliminarea permanentă a capacităților de absorbție a carbonului, prin reducerea rezilienței zonei afectate la schimbările climatice și prin reducerea substanțială a biodiversității sale. Prin urmare, oprirea și inversarea defrișării, astfel cum au reafirmat liderii UE la COP 26 de la Glasgow, sunt vitale pentru combaterea schimbărilor climatice. Prin urmare, propunerea Comisiei de a interzice importul și exportul de mărfuri și de produse asociate defrișării și degradării pădurilor [COM(2021)0366] constituie un stimulent important pentru consolidarea în continuare a poziției proprietarilor europeni de păduri în gestionarea sustenabilă a pădurilor și în lupta împotriva defrișărilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Defrișările și degradarea pădurilor contribuie la criza climatică globală, crescând emisiile de gaze cu efect de seră prin incendii forestiere asociate, prin eliminarea permanentă a capacităților de absorbție a carbonului, prin reducerea rezilienței zonei afectate la schimbările climatice și prin reducerea substanțială a biodiversității sale. Prin urmare, oprirea și inversarea defrișării, astfel cum au reafirmat liderii UE la COP 26 de la Glasgow, sunt vitale pentru combaterea schimbărilor climatice. Prin urmare, propunerea Comisiei de a interzice importul și exportul de mărfuri și de produse asociate defrișării și degradării pădurilor [COM(2021)0366] constituie un stimulent important pentru consolidarea în continuare a poziției proprietarilor europeni de păduri în gestionarea sustenabilă a pădurilor și în lupta împotriva defrișărilor.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Ar trebui introduse dispoziții privind cartografierea și monitorizarea, pe teren și de la distanță, pentru a li se impune statelor membre să dispună de informații explicite din punct de vedere geografic pentru a identifica zonele prioritare care au potențialul de a fi restaurate și care pot contribui la acțiunile climatice. În cadrul îmbunătățirii generale a monitorizării, raportării și verificării, activitatea se va axa și pe armonizarea și rafinarea bazelor de date de activitate și a factorilor de emisii pentru îmbunătățirea inventarelor de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Ar trebui introduse dispoziții privind cartografierea și monitorizarea, pe teren și de la distanță, pentru a li se impune statelor membre să dispună de informații explicite din punct de vedere geografic pentru a identifica zonele prioritare care au potențialul de a fi restaurate și care pot contribui la acțiunile climatice. În cadrul îmbunătățirii generale a monitorizării, raportării și verificării, activitatea se va axa și pe armonizarea și rafinarea bazelor de date de activitate și a factorilor de emisii pentru îmbunătățirea inventarelor de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Carbonul organic din sol și rezervoarele de carbon reprezentate de lemnul mort, din care o mare parte alimentează prin urmare rezervoarele de carbon din sol, sunt deosebit de relevante pentru mai multe categorii de raportare, atât pentru politicile climatice, cât și pentru protecția biodiversității. Există dovezi empirice care arată că lemnul mort, sub forma deșeurilor brute de lemn, se comportă ca un absorbant de carbon analog produselor lemnoase recoltate. De asemenea, acesta contribuie la crearea absorbantului terestru de carbon al solului forestier, prevenind mineralizarea în CO2, și ambele mecanisme ar trebui luate în considerare în mod adecvat în raportare. Cercetările confirmă, de asemenea, modelele globale raportate pentru aplicabilitatea carbonului organic din sol pe verticală în solurile forestiere din pădurile europene, unde aproximativ 55-65 % se stochează în cei 30 cm din partea de sus a solului, iar restul de 40 % se stochează la o adâncime mai mare, măsurată până la 1 m, în special în cazul solurilor organice. Regulamentul ar trebui modificat în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Carbonul organic din sol și rezervoarele de carbon reprezentate de lemnul mort, din care o mare parte alimentează prin urmare rezervoarele de carbon din sol, sunt deosebit de relevante pentru mai multe categorii de raportare, atât pentru politicile climatice, cât și pentru protecția biodiversității. Există dovezi empirice care arată că lemnul mort, sub forma deșeurilor brute de lemn, se comportă ca un absorbant de carbon analog produselor lemnoase recoltate. De asemenea, acesta contribuie la crearea absorbantului terestru de carbon al solului forestier, prevenind mineralizarea în CO2, și ambele mecanisme ar trebui luate în considerare în mod adecvat în raportare. Cercetările confirmă, de asemenea, modelele globale raportate pentru aplicabilitatea carbonului organic din sol pe verticală în solurile forestiere din pădurile europene, unde aproximativ 55-65 % se stochează în cei 30 cm din partea de sus a solului, iar restul de 40 % se stochează la o adâncime mai mare, măsurată până la 1 m, în special în cazul solurilor organice. Regulamentul ar trebui modificat în acest sens.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Obiectivele anuale obligatorii privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră ar trebui să fie stabilite pentru fiecare stat membru pe baza unei traiectorii liniare. Traiectoria ar trebui să înceapă în 2022, pe baza mediei emisiilor de gaze cu efect de seră raportate de statul membru respectiv în cursul anilor 2021, 2022 și 2023, și să se încheie în 2030 la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv. Pentru statele membre care își îmbunătățesc metodologia de calculare a emisiilor și a absorbțiilor, ar trebui introdus un concept de corecție tehnică. Ar trebui adăugată o corecție tehnică la obiectivul statului membru respectiv care să corespundă efectului
  modificării
  metodologiei asupra obiectivelor și eforturilor statului membru de a le atinge, pentru a respecta integritatea de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Obiectivele anuale obligatorii privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră ar trebui să fie stabilite pentru fiecare stat membru pe baza unei traiectorii liniare. Traiectoria ar trebui să înceapă în 2022, pe baza mediei emisiilor de gaze cu efect de seră raportate de statul membru respectiv în cursul anilor 2021, 2022 și 2023, și să se încheie în 2030 la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv. Pentru statele membre care își îmbunătățesc metodologia de calculare a emisiilor și a absorbțiilor, ar trebui introdus un concept de corecție tehnică. Ar trebui adăugată o corecție tehnică la obiectivul statului membru respectiv care să corespundă efectului
  modificării
  metodologiei asupra obiectivelor și eforturilor statului membru de a le atinge, pentru a respecta integritatea de mediu.

| (6) | Obiectivele anuale obligatorii privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră ar trebui să fie stabilite pentru fiecare stat membru pe baza unei traiectorii liniare. Traiectoria ar trebui să înceapă în 2022, pe baza mediei emisiilor de gaze cu efect de seră raportate de statul membru respectiv în cursul anilor 2021, 2022 și 2023, și să se încheie în 2030 la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv. Pentru statele membre care își îmbunătățesc metodologia de calculare a emisiilor și a absorbțiilor, ar trebui introdus un concept de corecție tehnică
  , sub rezerva unei evaluări științifice independente
  . Ar trebui adăugată o corecție tehnică la obiectivul statului membru respectiv care să corespundă efectului
  unei mai mari precizii a
  metodologiei
  folosite
  asupra obiectivelor și eforturilor statului membru de a le atinge, pentru a respecta integritatea de mediu. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivele anuale obligatorii privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră ar trebui să fie stabilite pentru fiecare stat membru pe baza unei traiectorii liniare. Traiectoria ar trebui să înceapă în 2022, pe baza mediei emisiilor de gaze cu efect de seră raportate de statul membru respectiv în cursul anilor 2021, 2022 și 2023, și să se încheie în 2030 la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv. Pentru statele membre care își îmbunătățesc metodologia de calculare a emisiilor și a absorbțiilor, ar trebui introdus un concept de corecție tehnică
  , sub rezerva unei evaluări științifice independente
  . Ar trebui adăugată o corecție tehnică la obiectivul statului membru respectiv care să corespundă efectului
  unei mai mari precizii a
  metodologiei
  folosite
  asupra obiectivelor și eforturilor statului membru de a le atinge, pentru a respecta integritatea de mediu.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | În raportul său din 2019 de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) a furnizat cele mai recente dovezi științifice despre degradarea continuă a biodiversității. Pierderea biodiversității accelerează schimbările climatice și accentuează semnificativ vulnerabilitatea în fața acestora. La 11 octombrie 2021, Consiliul Uniunii a autorizat Comisia să aprobe Declarația de la Kunming în numele Uniunii, angajând astfel Uniunea să inverseze declinul actual al biodiversității și să se asigure că biodiversitatea este pusă pe calea redresării până cel târziu în 2030. Pădurile și solurile sănătoase sunt extrem de importante pentru biodiversitate, dar și pentru purificarea aerului și a apei, sechestrarea și stocarea carbonului și furnizarea de produse din lemn cu durată lungă de viață obținute în mod sustenabil. Atât noua Strategie a UE pentru păduri pentru 2030, cât și Strategia UE pentru 2030 privind solul au recunoscut necesitatea de a proteja și de a îmbunătăți calitatea pădurilor și a ecosistemelor solului în Uniune, precum și de a încuraja practici consolidate de gestionare durabilă care pot îmbunătăți sechestrarea carbonului și pot consolida reziliența pădurilor și a solurilor, având în vedere crizele climatice și cele legate de biodiversitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

În raportul său din 2019 de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) a furnizat cele mai recente dovezi științifice despre degradarea continuă a biodiversității. Pierderea biodiversității accelerează schimbările climatice și accentuează semnificativ vulnerabilitatea în fața acestora. La 11 octombrie 2021, Consiliul Uniunii a autorizat Comisia să aprobe Declarația de la Kunming în numele Uniunii, angajând astfel Uniunea să inverseze declinul actual al biodiversității și să se asigure că biodiversitatea este pusă pe calea redresării până cel târziu în 2030. Pădurile și solurile sănătoase sunt extrem de importante pentru biodiversitate, dar și pentru purificarea aerului și a apei, sechestrarea și stocarea carbonului și furnizarea de produse din lemn cu durată lungă de viață obținute în mod sustenabil. Atât noua Strategie a UE pentru păduri pentru 2030, cât și Strategia UE pentru 2030 privind solul au recunoscut necesitatea de a proteja și de a îmbunătăți calitatea pădurilor și a ecosistemelor solului în Uniune, precum și de a încuraja practici consolidate de gestionare durabilă care pot îmbunătăți sechestrarea carbonului și pot consolida reziliența pădurilor și a solurilor, având în vedere crizele climatice și cele legate de biodiversitate.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (33) a subliniat
  o opțiune
  de a 
  combina emisiile
  de gaze cu efect de seră
  din agricultură
  ,
  altele decât emisiile de CO2,
  cu
  absorbțiile nete din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor
  și
  silvicultură
  ,
  creând astfel un sector al terenurilor nou reglementat.
  O 
  astfel
  de
  combinație
  poate
  promova sinergii între acțiunile
  de
  atenuare
  a 
  schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor și poate facilita elaborarea
  și
  punerea în aplicare mai integrate a politicilor la nivel național și
  la
  nivelul Uniunii
  .
  În acest scop,
  ar trebui
  consolidată obligația statelor membre
  de a 
  prezenta planuri integrate
  de
  atenuare
  a 
  schimbărilor climatice pentru sectorul terenurilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (33) a subliniat
  o opțiune
  de a 
  combina emisiile
  de gaze cu efect de seră
  din agricultură
  ,
  altele decât emisiile de CO2,
  cu
  absorbțiile nete din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor
  și
  silvicultură
  ,
  creând astfel un sector al terenurilor nou reglementat.
  O 
  astfel
  de
  combinație
  poate
  promova sinergii între acțiunile
  de
  atenuare
  a 
  schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor și poate facilita elaborarea
  și
  punerea în aplicare mai integrate a politicilor la nivel național și
  la
  nivelul Uniunii
  .
  În acest scop,
  ar trebui
  consolidată obligația statelor membre
  de a 
  prezenta planuri integrate
  de
  atenuare
  a 
  schimbărilor climatice pentru sectorul terenurilor
  .

| (7) | Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (33) a subliniat
  diferite căi și opțiuni
  de
  politică pentru
  a 
  atinge obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030. Aceasta a subliniat că, pentru atingerea neutralității climatice, acțiunea Uniunii va trebui să fie intensificată în mod semnificativ în toate sectoarele economiei. Progresele înregistrate într-un sector nu ar trebui să compenseze lipsa progreselor în alte sectoare. Prioritatea ar trebui să fie stoparea emisiilor fosile. În plus, absorbțiile
  de gaze cu efect de seră
  realizate de absorbanții naturali de carbon sunt fragile și potențial reversibile
  ,
  ceea ce duce la creșterea incertitudinii în ceea ce privește măsurarea emisiilor și a absorbțiilor în sectorul terenurilor în comparație
  cu
  alte sectoare. Riscul de inversare a absorbțiilor realizate de absorbanții naturali de carbon este agravat și mai mult de schimbările climatice. Datele științifice privind clima arată, de asemenea, că răspunsul climatic la emisii și absorbții este asimetric, adică o tonă de gaze cu efect de seră emise în atmosferă nu poate fi comparată cu o tonă de gaze cu efect de seră absorbită

   (33a)

  . Există, de asemenea, diferențe între gazele cu efect de seră cu durată scurtă de viață, cum ar fi metanul, și dioxidul de carbon, care pot rămâne în atmosferă timp de până la 1 000  de ani. Prin urmare, obiectivul de intensificare a absorbțiilor de către absorbanții naturali de carbon
  ar trebui
  urmărit strict separat de obiectivul
  de
  reducere rapidă și drastică
  a 
  emisiilor de gaze cu efect
  de
  seră din alte sectoare, inclusiv
  a 
  emisiilor agricole altele decât CO2

  . |
| --- | --- |

(7)

Comunicarea din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (33) a subliniat
  diferite căi și opțiuni
  de
  politică pentru
  a 
  atinge obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030. Aceasta a subliniat că, pentru atingerea neutralității climatice, acțiunea Uniunii va trebui să fie intensificată în mod semnificativ în toate sectoarele economiei. Progresele înregistrate într-un sector nu ar trebui să compenseze lipsa progreselor în alte sectoare. Prioritatea ar trebui să fie stoparea emisiilor fosile. În plus, absorbțiile
  de gaze cu efect de seră
  realizate de absorbanții naturali de carbon sunt fragile și potențial reversibile
  ,
  ceea ce duce la creșterea incertitudinii în ceea ce privește măsurarea emisiilor și a absorbțiilor în sectorul terenurilor în comparație
  cu
  alte sectoare. Riscul de inversare a absorbțiilor realizate de absorbanții naturali de carbon este agravat și mai mult de schimbările climatice. Datele științifice privind clima arată, de asemenea, că răspunsul climatic la emisii și absorbții este asimetric, adică o tonă de gaze cu efect de seră emise în atmosferă nu poate fi comparată cu o tonă de gaze cu efect de seră absorbită

   (33a)

  . Există, de asemenea, diferențe între gazele cu efect de seră cu durată scurtă de viață, cum ar fi metanul, și dioxidul de carbon, care pot rămâne în atmosferă timp de până la 1 000  de ani. Prin urmare, obiectivul de intensificare a absorbțiilor de către absorbanții naturali de carbon
  ar trebui
  urmărit strict separat de obiectivul
  de
  reducere rapidă și drastică
  a 
  emisiilor de gaze cu efect
  de
  seră din alte sectoare, inclusiv
  a 
  emisiilor agricole altele decât CO2

  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Sectorul terenurilor are potențialul de a deveni rapid neutru din punct de vedere climatic până în 2035 într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și, ulterior, de a genera mai multe absorbții de gaze cu efect de seră decât emisii. Un angajament colectiv care vizează realizarea neutralității climatice în sectorul terenurilor până în 2035 la nivelul UE poate oferi certitudinea necesară în materie de planificare pentru a stimula acțiuni de atenuare a schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor pe termen scurt, având în vedere că astfel de acțiuni pot necesita mulți ani pentru a obține rezultatele dorite în materie de atenuare. În plus,
  se preconizează că sectorul terenurilor va deveni cel mai amplu sector din profilul fluxului de gaze cu efect de seră din UE în 2050. Prin urmare, este deosebit de important ca
  acest
  sector să fie ancorat pe o traiectorie care să poată conduce efectiv la zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050. Până la jumătatea anului 2024, statele membre ar trebui să prezinte o actualizare a planurilor naționale integrate privind energia și clima actualizate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Planurile ar trebui să includă măsuri relevante prin care fiecare stat membru să contribuie cel mai bine la obiectivul
  colectiv
  de
  neutralitate climatică în sectorul terenurilor la nivelul UE în 2035
  . Pe baza acestor planuri, Comisia ar trebui să propună obiective
  naționale care să garanteze că emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii, precum și emisiile din sectoarele agricole, altele decât cele de CO2, sunt cel puțin echilibrate până în 2035. Contrar obiectivului UE de atingere a neutralității climatice în sectorul terenurilor până în 2035, astfel de obiective naționale vor fi obligatorii și executorii pentru fiecare stat membru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Sectorul terenurilor are potențialul de a deveni rapid neutru din punct de vedere climatic până în 2035 într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și, ulterior, de a genera mai multe absorbții de gaze cu efect de seră decât emisii. Un angajament colectiv care vizează realizarea neutralității climatice în sectorul terenurilor până în 2035 la nivelul UE poate oferi certitudinea necesară în materie de planificare pentru a stimula acțiuni de atenuare a schimbărilor climatice bazate pe exploatarea terenurilor pe termen scurt, având în vedere că astfel de acțiuni pot necesita mulți ani pentru a obține rezultatele dorite în materie de atenuare. În plus,
  se preconizează că sectorul terenurilor va deveni cel mai amplu sector din profilul fluxului de gaze cu efect de seră din UE în 2050. Prin urmare, este deosebit de important ca
  acest
  sector să fie ancorat pe o traiectorie care să poată conduce efectiv la zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050. Până la jumătatea anului 2024, statele membre ar trebui să prezinte o actualizare a planurilor naționale integrate privind energia și clima actualizate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Planurile ar trebui să includă măsuri relevante prin care fiecare stat membru să contribuie cel mai bine la obiectivul
  colectiv
  de
  neutralitate climatică în sectorul terenurilor la nivelul UE în 2035
  . Pe baza acestor planuri, Comisia ar trebui să propună obiective
  naționale care să garanteze că emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii, precum și emisiile din sectoarele agricole, altele decât cele de CO2, sunt cel puțin echilibrate până în 2035. Contrar obiectivului UE de atingere a neutralității climatice în sectorul terenurilor până în 2035, astfel de obiective naționale vor fi obligatorii și executorii pentru fiecare stat membru
  .

| (8) | Se preconizează că sectorul terenurilor va deveni cel mai amplu sector din profilul fluxului de gaze cu efect de seră din UE în 2050.
  Se preconizează că sectoarele din cadrul pilonului pentru terenuri vor avea contribuții diferite la obiectivul de neutralitate climatică. Mai ales, terenurile cultivate, pajiștile și zonele umede sunt în prezent emițători neți de gaze cu efect de seră în Uniune, dar au potențialul de a deveni o sursă de absorbții nete de gaze cu efect de seră, în special prin modernizarea agrosilviculturii, agricultura ecologică și refacerea zonelor umede și a turbăriilor.
  Prin urmare, este deosebit de important ca
  fiecare
  sector să fie ancorat pe o traiectorie care să poată conduce efectiv la zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050. Până la jumătatea anului 2024, statele membre ar trebui să prezinte o actualizare a planurilor naționale integrate privind energia și clima actualizate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Planurile ar trebui să includă măsuri relevante prin care fiecare stat membru să contribuie cel mai bine la obiectivul de
  a asigura o contribuție echitabilă a tuturor la acest obiectiv
  . Pe baza acestor planuri
  și după ce a ținut seama
  de
  avizul Consiliului consultativ științific european pentru schimbările climatice
  și
  de bugetul Uniunii privind gazele cu efect de seră stabilit în Regulamentul (UE) 2021/1119,
  Comisia ar trebui să propună obiective
  și măsuri specifice pentru
  a 
  asigura o repartizare echitabilă a sarcinilor între toate sectoarele
  de
  terenuri și statele membre
  . |
| --- | --- |

(8)

Se preconizează că sectorul terenurilor va deveni cel mai amplu sector din profilul fluxului de gaze cu efect de seră din UE în 2050.
  Se preconizează că sectoarele din cadrul pilonului pentru terenuri vor avea contribuții diferite la obiectivul de neutralitate climatică. Mai ales, terenurile cultivate, pajiștile și zonele umede sunt în prezent emițători neți de gaze cu efect de seră în Uniune, dar au potențialul de a deveni o sursă de absorbții nete de gaze cu efect de seră, în special prin modernizarea agrosilviculturii, agricultura ecologică și refacerea zonelor umede și a turbăriilor.
  Prin urmare, este deosebit de important ca
  fiecare
  sector să fie ancorat pe o traiectorie care să poată conduce efectiv la zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050. Până la jumătatea anului 2024, statele membre ar trebui să prezinte o actualizare a planurilor naționale integrate privind energia și clima actualizate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Planurile ar trebui să includă măsuri relevante prin care fiecare stat membru să contribuie cel mai bine la obiectivul de
  a asigura o contribuție echitabilă a tuturor la acest obiectiv
  . Pe baza acestor planuri
  și după ce a ținut seama
  de
  avizul Consiliului consultativ științific european pentru schimbările climatice
  și
  de bugetul Uniunii privind gazele cu efect de seră stabilit în Regulamentul (UE) 2021/1119,
  Comisia ar trebui să propună obiective
  și măsuri specifice pentru
  a 
  asigura o repartizare echitabilă a sarcinilor între toate sectoarele
  de
  terenuri și statele membre
  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Turbăriile sunt cel mai mare spațiu terestru de stocare a carbonului organic, dar, dacă sunt secate, pot deveni o sursă de gaze cu efect de seră, contribuind la criza climatică. La nivel global, turbăriile secate emit aproximativ 2 Gt de dioxid de carbon pe an, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 5 % din emisiile antropice. Prin urmare, îmbunătățirea gestionării și a protecției turbăriilor ar trebui să constituie o prioritate în ceea ce privește creșterea absorbției gazelor cu efect de seră, contribuind astfel la atenuarea schimbărilor climatice, precum și la protecția biodiversității și a solului împotriva eroziunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Turbăriile sunt cel mai mare spațiu terestru de stocare a carbonului organic, dar, dacă sunt secate, pot deveni o sursă de gaze cu efect de seră, contribuind la criza climatică. La nivel global, turbăriile secate emit aproximativ 2 Gt de dioxid de carbon pe an, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 5 % din emisiile antropice. Prin urmare, îmbunătățirea gestionării și a protecției turbăriilor ar trebui să constituie o prioritate în ceea ce privește creșterea absorbției gazelor cu efect de seră, contribuind astfel la atenuarea schimbărilor climatice, precum și la protecția biodiversității și a solului împotriva eroziunii.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Pădurile oferă beneficii importante pentru biodiversitate, stabilizarea solului, purificarea aerului și a apei, sechestrarea și stocarea carbonului și, eventual, furnizarea de produse din lemn cu durată lungă de viață. Cu toate acestea, natura și funcția pădurilor variază foarte mult în întreaga Uniune, în special între partea de nord, unde producția de lemn este mai răspândită, și cea de sud, unde conservarea solului este o prioritate și unde alte tipuri de păduri multifuncționale specifice (cum ar fi pădurea mediteraneeană sau Dehesa) necesită deseori măsuri specifice de conservare și ecologice, precum și perioade lungi de timp pentru absorbția CO2. Astfel de păduri mediteraneene sunt mai vulnerabile la schimbările climatice din cauza impactului direct, cum ar fi seceta sau degradarea pădurilor indusă de temperatură sau evoluția aridității. În acest context, ar trebui utilizat un indice de ariditate ca unul dintre instrumentele necesare pentru a consolida rezistența pădurilor Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Pădurile oferă beneficii importante pentru biodiversitate, stabilizarea solului, purificarea aerului și a apei, sechestrarea și stocarea carbonului și, eventual, furnizarea de produse din lemn cu durată lungă de viață. Cu toate acestea, natura și funcția pădurilor variază foarte mult în întreaga Uniune, în special între partea de nord, unde producția de lemn este mai răspândită, și cea de sud, unde conservarea solului este o prioritate și unde alte tipuri de păduri multifuncționale specifice (cum ar fi pădurea mediteraneeană sau Dehesa) necesită deseori măsuri specifice de conservare și ecologice, precum și perioade lungi de timp pentru absorbția CO2. Astfel de păduri mediteraneene sunt mai vulnerabile la schimbările climatice din cauza impactului direct, cum ar fi seceta sau degradarea pădurilor indusă de temperatură sau evoluția aridității. În acest context, ar trebui utilizat un indice de ariditate ca unul dintre instrumentele necesare pentru a consolida rezistența pădurilor Uniunii.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 8 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8c) | La punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să se țină seama de articolul 349 din TFUE, care recunoaște vulnerabilitatea deosebită a regiunilor ultraperiferice din cauza suprafeței lor reduse, a insularității, a depărtării de regiunile continentale, a reliefului și climei lor dificile și a dependenței lor economice de un număr redus de produse, o combinație care le împiedică grav dezvoltarea și generează costuri suplimentare substanțiale în multe domenii, în special pentru transport. Eforturile depuse și obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră, stabilite pentru statele membre cu regiuni ultraperiferice – Portugalia, Spania și Franța –, ar trebui adaptate la situația dificilă a acestor regiuni, echilibrând obiectivele de mediu cu costurile sociale ridicate pentru aceste regiuni și ținând cont că acestea găzduiesc aproximativ 80 % din biodiversitatea Uniunii. Prin urmare, respectivele state membre ar trebui să implice autoritățile din regiunile ultraperiferice în elaborarea planurilor lor naționale privind energia și clima, asigurând o tranziție echitabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8c)

La punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să se țină seama de articolul 349 din TFUE, care recunoaște vulnerabilitatea deosebită a regiunilor ultraperiferice din cauza suprafeței lor reduse, a insularității, a depărtării de regiunile continentale, a reliefului și climei lor dificile și a dependenței lor economice de un număr redus de produse, o combinație care le împiedică grav dezvoltarea și generează costuri suplimentare substanțiale în multe domenii, în special pentru transport. Eforturile depuse și obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră, stabilite pentru statele membre cu regiuni ultraperiferice – Portugalia, Spania și Franța –, ar trebui adaptate la situația dificilă a acestor regiuni, echilibrând obiectivele de mediu cu costurile sociale ridicate pentru aceste regiuni și ținând cont că acestea găzduiesc aproximativ 80 % din biodiversitatea Uniunii. Prin urmare, respectivele state membre ar trebui să implice autoritățile din regiunile ultraperiferice în elaborarea planurilor lor naționale privind energia și clima, asigurând o tranziție echitabilă.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri
  au nevoie
  de
  un stimulent direct pentru a stoca
  mai mult carbon pe terenurile
  lor
  și
  în
  pădurile lor
  . Noile modele de afaceri bazate pe stimulente pentru sechestrarea carbonului în solurile agricole și pe certificarea absorbțiilor
  de carbon
  trebuie să fie implementate din ce
  în
  ce mai mult în perioada rămasă până în 2030
  . Astfel de stimulente
  și modele de afaceri vor îmbunătăți
  atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare,
  ar trebui introduse
  noi categorii de produse de stocare a 
  dioxidului
  de carbon
  în plus față
  de
  produsele lemnoase recoltate
  .
  Modelele de afaceri emergente, practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile, contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. De asemenea, ele creează oportunități pentru noi locuri de muncă și oferă stimulente pentru formarea, recalificarea și perfecționarea profesională relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii sau administratorii de păduri
  au nevoie
  de
  un stimulent direct pentru a stoca
  mai mult carbon pe terenurile
  lor
  și
  în
  pădurile lor
  . Noile modele de afaceri bazate pe stimulente pentru sechestrarea carbonului în solurile agricole și pe certificarea absorbțiilor
  de carbon
  trebuie să fie implementate din ce
  în
  ce mai mult în perioada rămasă până în 2030
  . Astfel de stimulente
  și modele de afaceri vor îmbunătăți
  atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie, inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară. Prin urmare,
  ar trebui introduse
  noi categorii de produse de stocare a 
  dioxidului
  de carbon
  în plus față
  de
  produsele lemnoase recoltate
  .
  Modelele de afaceri emergente, practicile agricole și de gestionare a terenurilor, menite să sporească absorbțiile, contribuie la o dezvoltare teritorială echilibrată și la creșterea economică în zonele rurale. De asemenea, ele creează oportunități pentru noi locuri de muncă și oferă stimulente pentru formarea, recalificarea și perfecționarea profesională relevante.

| (10) | Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii
  , proprietarii de terenuri și de păduri
  sau administratorii de păduri
  ar trebui să fie încurajați să stocheze
  mai mult carbon pe terenurile și pădurile lor
  , acordând prioritate abordărilor ecosistemice și practicilor favorabile biodiversității, cum ar fi practicile forestiere apropiate de natură, împădurirea, refacerea stocurilor
  de carbon
  forestier, extinderea acoperirii agroforestiere, sechestrarea carbonului
  în
  sol și refacerea zonelor umede, precum și alte soluții inovatoare
  . Astfel de stimulente
  ar trebui să îmbunătățească și
  atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie
  și reducerea globală a emisiilor în toate sectoarele bioeconomiei
  , inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară.
  Lemnul recoltat din surse durabile cu durată de viață îndelungată și produsele de stocare a carbonului pe bază biologică pot contribui la bioeconomia circulară, acționând ca înlocuitori pentru opțiunile pe bază de combustibili fosili, dar potențialul stocării carbonului în aceste produse este determinat de durata de viață a acestor produse. Beneficiul utilizării lemnului pentru a înlocui energiile sau materialele concurente cu amprente de carbon mai mari depinde și de metodele de recoltare, de transport și de prelucrare.
  Prin urmare, noi categorii de produse de stocare a 
  carbonului pot fi introduse numai dacă au o durată de viață lungă
  ,
  au un efect net pozitiv
  de
  sechestrare
  a 
  carbonului pe baza unei evaluări a ciclului de viață
  ,
  inclusiv impactul asupra utilizării terenurilor și a schimbării destinației terenurilor asociate cu creșterea recoltării
  ,
  și cu condiția ca datele disponibile să aibă
  o 
  bază științifică, să fie transparente
  și
  verificabile. Comisia trebuie să țină seama de faptul că este necesar ca ciclul de viață al acestor produse nu afecteze semnificativ obiectivele de mediu, în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a intensifica absorbțiile de gaze cu efect de seră, fermierii
  , proprietarii de terenuri și de păduri
  sau administratorii de păduri
  ar trebui să fie încurajați să stocheze
  mai mult carbon pe terenurile și pădurile lor
  , acordând prioritate abordărilor ecosistemice și practicilor favorabile biodiversității, cum ar fi practicile forestiere apropiate de natură, împădurirea, refacerea stocurilor
  de carbon
  forestier, extinderea acoperirii agroforestiere, sechestrarea carbonului
  în
  sol și refacerea zonelor umede, precum și alte soluții inovatoare
  . Astfel de stimulente
  ar trebui să îmbunătățească și
  atenuarea schimbărilor climatice în bioeconomie
  și reducerea globală a emisiilor în toate sectoarele bioeconomiei
  , inclusiv prin utilizarea de produse lemnoase recoltate durabile, cu respectarea deplină a principiilor ecologice care promovează biodiversitatea și economia circulară.
  Lemnul recoltat din surse durabile cu durată de viață îndelungată și produsele de stocare a carbonului pe bază biologică pot contribui la bioeconomia circulară, acționând ca înlocuitori pentru opțiunile pe bază de combustibili fosili, dar potențialul stocării carbonului în aceste produse este determinat de durata de viață a acestor produse. Beneficiul utilizării lemnului pentru a înlocui energiile sau materialele concurente cu amprente de carbon mai mari depinde și de metodele de recoltare, de transport și de prelucrare.
  Prin urmare, noi categorii de produse de stocare a 
  carbonului pot fi introduse numai dacă au o durată de viață lungă
  ,
  au un efect net pozitiv
  de
  sechestrare
  a 
  carbonului pe baza unei evaluări a ciclului de viață
  ,
  inclusiv impactul asupra utilizării terenurilor și a schimbării destinației terenurilor asociate cu creșterea recoltării
  ,
  și cu condiția ca datele disponibile să aibă
  o 
  bază științifică, să fie transparente
  și
  verificabile. Comisia trebuie să țină seama de faptul că este necesar ca ciclul de viață al acestor produse nu afecteze semnificativ obiectivele de mediu, în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Finanțarea publică din politica agricolă comună (PAC) și alte programe ale Uniunii pot sprijini deja sechestrarea carbonului și abordările favorabile biodiversității în păduri și terenuri agricole. Pentru a oferi un sprijin financiar necesar și personalizat proprietarilor sau administratorilor de terenuri și păduri cu scopul de a atinge obiectivele consolidate în domeniul LULUCF, ar trebui mobilizate planurile strategice PAC și alte surse de finanțare publice sau private. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Finanțarea publică din politica agricolă comună (PAC) și alte programe ale Uniunii pot sprijini deja sechestrarea carbonului și abordările favorabile biodiversității în păduri și terenuri agricole. Pentru a oferi un sprijin financiar necesar și personalizat proprietarilor sau administratorilor de terenuri și păduri cu scopul de a atinge obiectivele consolidate în domeniul LULUCF, ar trebui mobilizate planurile strategice PAC și alte surse de finanțare publice sau private.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Pentru a asigura un progres constant în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament, statele membre care nu reușesc să își atingă obiectivele anuale în doi ani consecutivi ar trebui să își revizuiască planurile naționale privind energia și clima și strategiile pe termen lung pentru a se asigura că se iau măsuri suplimentare în scopul de a îmbunătăți toți absorbanții și toate rezervoarele și de a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Pentru a asigura un progres constant în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament, statele membre care nu reușesc să își atingă obiectivele anuale în doi ani consecutivi ar trebui să își revizuiască planurile naționale privind energia și clima și strategiile pe termen lung pentru a se asigura că se iau măsuri suplimentare în scopul de a îmbunătăți toți absorbanții și toate rezervoarele și de a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 10 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10c) | Pentru a menține și a îmbunătăți coerența socială, Pactul verde european trebuie să fie pus în aplicare într-un mod sustenabil pe plan economic și acordând atenție aspectelor sociale, pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă, care să nu lase pe nimeni în urmă și să promoveze egalitatea de gen. Nivelul sporit de ambiție în sectorul exploatării terenurilor și al silviculturii poate avea efecte sociale, economice și asupra forței de muncă. Acesta poate crea oportunități pentru noi locuri de muncă de calitate și oferă stimulente pentru formarea, recalificarea și perfecționarea profesională relevante. Prin urmare, este important să se anticipeze impactul politicilor asupra locurilor de muncă și a rezultatelor legate de acestea prin evaluări ale impactului asupra ocupării forței de muncă, așa cum se prevede, de exemplu, în Ghidul de referință al OIM privind evaluarea impactului asupra ocupării forței de muncă, să se asigure o tranziție justă pentru ca sectorul exploatării terenurilor și al silviculturii să devină mai sustenabil, cu implicarea deplină a partenerilor sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile, atât în faza de planificare, cât și în cea de punere în aplicare, în beneficiul administratorilor de păduri și de terenuri, al fermierilor, al lucrătorilor, al mediului și al societății în sens mai larg. Politicile naționale ar trebui să țină seama în mod corespunzător de acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10c)

Pentru a menține și a îmbunătăți coerența socială, Pactul verde european trebuie să fie pus în aplicare într-un mod sustenabil pe plan economic și acordând atenție aspectelor sociale, pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă, care să nu lase pe nimeni în urmă și să promoveze egalitatea de gen. Nivelul sporit de ambiție în sectorul exploatării terenurilor și al silviculturii poate avea efecte sociale, economice și asupra forței de muncă. Acesta poate crea oportunități pentru noi locuri de muncă de calitate și oferă stimulente pentru formarea, recalificarea și perfecționarea profesională relevante. Prin urmare, este important să se anticipeze impactul politicilor asupra locurilor de muncă și a rezultatelor legate de acestea prin evaluări ale impactului asupra ocupării forței de muncă, așa cum se prevede, de exemplu, în Ghidul de referință al OIM privind evaluarea impactului asupra ocupării forței de muncă, să se asigure o tranziție justă pentru ca sectorul exploatării terenurilor și al silviculturii să devină mai sustenabil, cu implicarea deplină a partenerilor sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile, atât în faza de planificare, cât și în cea de punere în aplicare, în beneficiul administratorilor de păduri și de terenuri, al fermierilor, al lucrătorilor, al mediului și al societății în sens mai larg. Politicile naționale ar trebui să țină seama în mod corespunzător de acest lucru.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 10 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10d) | Potențialul de stocare a carbonului al produselor lemnoase este determinat de durata de viață a acestor produse, care poate varia de la câteva zile pentru un pliant la mai multe decenii sau chiar sute de ani pentru o clădire din lemn. Deși un produs din lemn reprezintă un stoc de carbon, beneficiul real al recoltării unui copac depinde de durata de viață a produsului realizat, care trebuie comparată cu cea a lemnului din ecosistem dacă nu ar fi fost tăiat copacul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10d)

Potențialul de stocare a carbonului al produselor lemnoase este determinat de durata de viață a acestor produse, care poate varia de la câteva zile pentru un pliant la mai multe decenii sau chiar sute de ani pentru o clădire din lemn. Deși un produs din lemn reprezintă un stoc de carbon, beneficiul real al recoltării unui copac depinde de durata de viață a produsului realizat, care trebuie comparată cu cea a lemnului din ecosistem dacă nu ar fi fost tăiat copacul.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 10 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10e) | Definiția cultivării plantelor palustre (sau a agriculturii în turbării) ar trebui discutată în continuare, pentru a se trece rapid la o agricultură pe soluri organice mai favorabilă climei, precum și pentru a pune capăt drenărilor și a reface nivelul natural al apei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10e)

Definiția cultivării plantelor palustre (sau a agriculturii în turbării) ar trebui discutată în continuare, pentru a se trece rapid la o agricultură pe soluri organice mai favorabilă climei, precum și pentru a pune capăt drenărilor și a reface nivelul natural al apei.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 10 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10f) | În conformitate cu obiectivul Uniunii de creștere netă zero a suprafeței terenurilor ocupate până în 2050, ar trebui evitată transformarea terenurilor naturale și agricole în zone construite. Prin urmare, statele membre ar trebui să introducă în planurile lor de amenajare a teritoriului măsuri care să compenseze orice reducere a terenurilor rezultată din urbanizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10f)

În conformitate cu obiectivul Uniunii de creștere netă zero a suprafeței terenurilor ocupate până în 2050, ar trebui evitată transformarea terenurilor naturale și agricole în zone construite. Prin urmare, statele membre ar trebui să introducă în planurile lor de amenajare a teritoriului măsuri care să compenseze orice reducere a terenurilor rezultată din urbanizare.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Având în vedere particularitățile sectorului
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  din fiecare stat membru, precum și faptul că statele membre trebuie să își îmbunătățească performanțele pentru a-și atinge obiectivele naționale obligatorii, o serie de flexibilități ar trebui să rămână la dispoziția statelor membre, inclusiv comercializarea excedentelor și extinderea flexibilităților pentru păduri, respectând totodată integritatea de mediu a obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Având în vedere particularitățile sectorului
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  din fiecare stat membru, precum și faptul că statele membre trebuie să își îmbunătățească performanțele pentru a-și atinge obiectivele naționale obligatorii, o serie de flexibilități ar trebui să rămână la dispoziția statelor membre, inclusiv comercializarea excedentelor și extinderea flexibilităților pentru păduri, respectând totodată integritatea de mediu a obiectivelor.

| (11) | Având în vedere particularitățile sectorului
  LULUCF
  din fiecare stat membru, precum și faptul că statele membre trebuie să își îmbunătățească performanțele pentru a-și atinge obiectivele naționale obligatorii, o serie de flexibilități ar trebui să rămână la dispoziția statelor membre, inclusiv comercializarea excedentelor
  la un preț minim
  și extinderea flexibilităților pentru păduri, respectând totodată integritatea de mediu a obiectivelor. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere particularitățile sectorului
  LULUCF
  din fiecare stat membru, precum și faptul că statele membre trebuie să își îmbunătățească performanțele pentru a-și atinge obiectivele naționale obligatorii, o serie de flexibilități ar trebui să rămână la dispoziția statelor membre, inclusiv comercializarea excedentelor
  la un preț minim
  și extinderea flexibilităților pentru păduri, respectând totodată integritatea de mediu a obiectivelor.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Eliminarea normelor actuale de contabilizare după 2025 creează necesitatea unor dispoziții alternative pentru perturbările naturale, cum ar fi incendiile, dăunătorii și furtunile, pentru a aborda incertitudinile cauzate de procesele naturale sau
  ca urmare a schimbărilor
  climatice în sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  . În 2032, statele membre ar trebui să dispună de un mecanism de flexibilitate legat de perturbările naturale, cu condiția ca acestea să fi epuizat toate celelalte flexibilități de care dispun, să pună în aplicare măsuri adecvate de
  reducere
  a vulnerabilității terenurilor lor la astfel de perturbări și ca realizarea de către Uniune a obiectivului pentru 2030 privind
  exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură
  să fie finalizată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Eliminarea normelor actuale de contabilizare după 2025 creează necesitatea unor dispoziții alternative pentru perturbările naturale, cum ar fi incendiile, dăunătorii și furtunile, pentru a aborda incertitudinile cauzate de procesele naturale sau
  ca urmare a schimbărilor
  climatice în sectorul
  exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii
  . În 2032, statele membre ar trebui să dispună de un mecanism de flexibilitate legat de perturbările naturale, cu condiția ca acestea să fi epuizat toate celelalte flexibilități de care dispun, să pună în aplicare măsuri adecvate de
  reducere
  a vulnerabilității terenurilor lor la astfel de perturbări și ca realizarea de către Uniune a obiectivului pentru 2030 privind
  exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură
  să fie finalizată.

| (12) | Eliminarea normelor actuale de contabilizare după 2025 creează necesitatea unor dispoziții alternative pentru perturbările naturale, cum ar fi incendiile, dăunătorii și furtunile, pentru a aborda incertitudinile cauzate de procesele naturale sau
  de perturbările ecosistemelor create de schimbările
  climatice în sectorul
  LULUCF, cu condiția ca acestea să nu fi putut fi anticipate sau prevenite, în special prin punerea în aplicare a unor măsuri de adaptare
  . În 2032, statele membre ar trebui să dispună de un mecanism de flexibilitate legat de perturbările naturale, cu condiția ca acestea să fi epuizat toate celelalte flexibilități de care dispun
  și să fi demonstrat că excedentul rămas are legătură directă cu impactul perturbărilor naturale sau al perturbărilor ecosistemelor create de schimbările climatice
  , să pună în aplicare măsuri adecvate de
  îmbunătățire
  a 
  absorbanților naturali de carbon într-un mod care să contribuie la ameliorarea biodiversității și la reducerea
  vulnerabilității terenurilor lor la astfel de perturbări și ca realizarea de către Uniune a obiectivului pentru 2030 privind
  LULUCF
  să fie finalizată. |
| --- | --- |

(12)

Eliminarea normelor actuale de contabilizare după 2025 creează necesitatea unor dispoziții alternative pentru perturbările naturale, cum ar fi incendiile, dăunătorii și furtunile, pentru a aborda incertitudinile cauzate de procesele naturale sau
  de perturbările ecosistemelor create de schimbările
  climatice în sectorul
  LULUCF, cu condiția ca acestea să nu fi putut fi anticipate sau prevenite, în special prin punerea în aplicare a unor măsuri de adaptare
  . În 2032, statele membre ar trebui să dispună de un mecanism de flexibilitate legat de perturbările naturale, cu condiția ca acestea să fi epuizat toate celelalte flexibilități de care dispun
  și să fi demonstrat că excedentul rămas are legătură directă cu impactul perturbărilor naturale sau al perturbărilor ecosistemelor create de schimbările climatice
  , să pună în aplicare măsuri adecvate de
  îmbunătățire
  a 
  absorbanților naturali de carbon într-un mod care să contribuie la ameliorarea biodiversității și la reducerea
  vulnerabilității terenurilor lor la astfel de perturbări și ca realizarea de către Uniune a obiectivului pentru 2030 privind
  LULUCF
  să fie finalizată.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Odată cu stabilirea unor obiective naționale anuale obligatorii privind absorbțiile de gaze cu efect de seră pe baza emisiilor și a absorbțiilor de gaze cu efect de seră raportate începând cu 2026, ar trebui stabilite norme pentru respectarea obiectivelor. Principiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să se aplice mutatis mutandis, cu o sancțiune pentru neconformitate calculată după cum urmează: 108 % din decalajul dintre obiectivul atribuit și absorbțiile nete raportate în anul respectiv se va adăuga la cifra emisiilor de gaze cu efect de seră raportată în anul următor de către statul membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Odată cu stabilirea unor obiective naționale anuale obligatorii privind absorbțiile de gaze cu efect de seră pe baza emisiilor și a absorbțiilor de gaze cu efect de seră raportate începând cu 2026, ar trebui stabilite norme pentru respectarea obiectivelor. Principiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să se aplice mutatis mutandis, cu o sancțiune pentru neconformitate calculată după cum urmează: 108 % din decalajul dintre obiectivul atribuit și absorbțiile nete raportate în anul respectiv se va adăuga la cifra emisiilor de gaze cu efect de seră raportată în anul următor de către statul membru.

| (13) | Odată cu stabilirea unor obiective naționale anuale obligatorii privind absorbțiile de gaze cu efect de seră pe baza emisiilor și a absorbțiilor de gaze cu efect de seră raportate începând cu 2026, ar trebui stabilite norme pentru respectarea obiectivelor. Principiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să se aplice mutatis mutandis, cu o sancțiune pentru neconformitate calculată după cum urmează: 108 % din decalajul dintre obiectivul atribuit și absorbțiile nete raportate în anul respectiv se va adăuga la cifra emisiilor de gaze cu efect de seră raportată în anul următor de către statul membru.
  Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare în conformitate cu tratatele pentru a asigura respectarea de către statele membre a dispozițiilor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

Odată cu stabilirea unor obiective naționale anuale obligatorii privind absorbțiile de gaze cu efect de seră pe baza emisiilor și a absorbțiilor de gaze cu efect de seră raportate începând cu 2026, ar trebui stabilite norme pentru respectarea obiectivelor. Principiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/842 ar trebui să se aplice mutatis mutandis, cu o sancțiune pentru neconformitate calculată după cum urmează: 108 % din decalajul dintre obiectivul atribuit și absorbțiile nete raportate în anul respectiv se va adăuga la cifra emisiilor de gaze cu efect de seră raportată în anul următor de către statul membru.
  Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare în conformitate cu tratatele pentru a asigura respectarea de către statele membre a dispozițiilor prezentului regulament.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Controlul public și accesul la justiție reprezintă o parte esențială a valorilor democratice ale Uniunii și un instrument de protecție a statului de drept. Societatea civilă joacă un rol esențial, de „câine de pază”, în statele membre și furnizează sprijin important pentru a contribui la realizarea obiectivelor Pactului verde european. Pentru a-și proteja drepturile și a contesta încălcările punerii în aplicare a prezentului regulament la nivel național, statele membre ar trebui să asigure cetățenilor și organizațiilor neguvernamentale accesul la justiție. Pentru a se asigura că acest drept poate fi exercitat în mod egal în toate statele membre, la prezentul regulament ar trebui să se adauge un articol care să vizeze accesul la justiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Controlul public și accesul la justiție reprezintă o parte esențială a valorilor democratice ale Uniunii și un instrument de protecție a statului de drept. Societatea civilă joacă un rol esențial, de „câine de pază”, în statele membre și furnizează sprijin important pentru a contribui la realizarea obiectivelor Pactului verde european. Pentru a-și proteja drepturile și a contesta încălcările punerii în aplicare a prezentului regulament la nivel național, statele membre ar trebui să asigure cetățenilor și organizațiilor neguvernamentale accesul la justiție. Pentru a se asigura că acest drept poate fi exercitat în mod egal în toate statele membre, la prezentul regulament ar trebui să se adauge un articol care să vizeze accesul la justiție.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Pentru a 
  asigura existența unor condiții uniforme pentru punerea
  în
  aplicare
  a 
  dispozițiilor Regulamentului (UE) 2018/841 de stabilire a
  alocărilor anuale de obiective pentru statele membre,
  ar trebui să se confere Comisiei competențe
  de
  executare
  .
  Aceste competențe ar trebui
  să
  fie exercitate
  în conformitate cu
  Regulamentul (UE) nr
  . 
  182/2011 al Parlamentului
  European și
  al Consiliului

   (37). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Pentru a 
  asigura existența unor condiții uniforme pentru punerea
  în
  aplicare
  a 
  dispozițiilor Regulamentului (UE) 2018/841 de stabilire a
  alocărilor anuale de obiective pentru statele membre,
  ar trebui să se confere Comisiei competențe
  de
  executare
  .
  Aceste competențe ar trebui
  să
  fie exercitate
  în conformitate cu
  Regulamentul (UE) nr
  . 
  182/2011 al Parlamentului
  European și
  al Consiliului

   (37).

| (14) | Pentru a 
  specifica cerințele prevăzute în prezentul regulament, competența de a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru
  a 
  completa prezentul regulament în ceea ce privește stabilirea
  alocărilor anuale de obiective pentru statele membre
  pentru LULUCF
  ,
  precum și metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată la obiectivele statelor membre și în vederea realizării expertizei independente, precizând criterii minime pentru includerea monitorizării biodiversității în sistemul
  de
  monitorizare a terenurilor și adoptarea unei metodologii de evaluare a impactului perturbărilor ecosistemice create de schimbările climatice
  .
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare

   (36a)

  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a 
  specifica cerințele prevăzute în prezentul regulament, competența de a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei pentru
  a 
  completa prezentul regulament în ceea ce privește stabilirea
  alocărilor anuale de obiective pentru statele membre
  pentru LULUCF
  ,
  precum și metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată la obiectivele statelor membre și în vederea realizării expertizei independente, precizând criterii minime pentru includerea monitorizării biodiversității în sistemul
  de
  monitorizare a terenurilor și adoptarea unei metodologii de evaluare a impactului perturbărilor ecosistemice create de schimbările climatice
  .
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare

   (36a)

  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | În Europa, inventarele forestiere naționale sunt utilizate pentru a furniza informații pentru evaluările serviciilor ecosistemice forestiere. Sistemul de monitorizare a inventarelor forestiere diferă de la țară la țară, întrucât fiecare țară are propriul sistem de inventariere forestieră, cu propria sa metodologie. Comisia și statele membre ar trebui să armonizeze indicatorii, definiția și diferitele sisteme de inventariere și să stabilească un sistem de monitorizare forestieră consecvent în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

În Europa, inventarele forestiere naționale sunt utilizate pentru a furniza informații pentru evaluările serviciilor ecosistemice forestiere. Sistemul de monitorizare a inventarelor forestiere diferă de la țară la țară, întrucât fiecare țară are propriul sistem de inventariere forestieră, cu propria sa metodologie. Comisia și statele membre ar trebui să armonizeze indicatorii, definiția și diferitele sisteme de inventariere și să stabilească un sistem de monitorizare forestieră consecvent în întreaga Uniune.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Ca urmare a modificării obiectivelor bazate pe raportare, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie estimate cu un nivel mai ridicat de precizie. În plus, Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (38), Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (39), Strategia UE pentru păduri (40), Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului revizuită (41) și Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (42) vor impune o monitorizare îmbunătățită a terenurilor, contribuind astfel la protejarea și sporirea rezilienței absorbțiilor de carbon bazate pe natură în întreaga Uniune. Monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbțiilor trebuie să fie modernizate, utilizând tehnologiile avansate disponibile în cadrul programelor Uniunii, cum ar fi Copernicus, și datele digitale colectate în cadrul politicii agricole comune, aplicând dubla tranziție a inovării verzi și digitale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Ca urmare a modificării obiectivelor bazate pe raportare, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie estimate cu un nivel mai ridicat de precizie. În plus, Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (38), Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (39), Strategia UE pentru păduri (40), Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului revizuită (41) și Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (42) vor impune o monitorizare îmbunătățită a terenurilor, contribuind astfel la protejarea și sporirea rezilienței absorbțiilor de carbon bazate pe natură în întreaga Uniune. Monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbțiilor trebuie să fie modernizate, utilizând tehnologiile avansate disponibile în cadrul programelor Uniunii, cum ar fi Copernicus, și datele digitale colectate în cadrul politicii agricole comune, aplicând dubla tranziție a inovării verzi și digitale.

| (16) | Ca urmare a modificării obiectivelor bazate pe raportare, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie estimate
  și măsurate
  cu un nivel mai ridicat de precizie. În plus, Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (38), Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (39), Strategia UE
  privind solul

   (39a)

  , Strategia UE
  pentru păduri (40),
  Comunicarea Comisiei referitoare la ciclurile durabile ale carbonului

   (40a)

  , Strategia actualizată a UE privind bioeconomia

   (40b)

  ,
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului revizuită (41) și Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (42) vor impune o monitorizare îmbunătățită a terenurilor, contribuind astfel la protejarea și sporirea rezilienței absorbțiilor de carbon bazate pe natură în întreaga Uniune
  și la stimularea sinergiilor între politicile Uniunii în domeniul climei și al biodiversității
  . Monitorizarea
  prin satelit și la fața locului
  și raportarea emisiilor și a absorbțiilor trebuie să fie modernizate, utilizând tehnologiile avansate disponibile în cadrul programelor Uniunii, cum ar fi Copernicus, și
  utilizând pe deplin instrumentele deja existente, cum ar fi anchetele LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor) și
  datele digitale colectate în cadrul politicii agricole comune, aplicând dubla tranziție a inovării verzi și digitale.
  În acest context, Comisia ar trebui să ofere asistență statelor membre pentru ca acestea să aplice metodologia de nivel 3 începând cu 2026, pentru a asigura coerența și transparența datelor, și să continue să lucreze la datele geospațiale GIS la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

Ca urmare a modificării obiectivelor bazate pe raportare, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie estimate
  și măsurate
  cu un nivel mai ridicat de precizie. În plus, Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (38), Strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (39), Strategia UE
  privind solul

   (39a)

  , Strategia UE
  pentru păduri (40),
  Comunicarea Comisiei referitoare la ciclurile durabile ale carbonului

   (40a)

  , Strategia actualizată a UE privind bioeconomia

   (40b)

  ,
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului revizuită (41) și Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (42) vor impune o monitorizare îmbunătățită a terenurilor, contribuind astfel la protejarea și sporirea rezilienței absorbțiilor de carbon bazate pe natură în întreaga Uniune
  și la stimularea sinergiilor între politicile Uniunii în domeniul climei și al biodiversității
  . Monitorizarea
  prin satelit și la fața locului
  și raportarea emisiilor și a absorbțiilor trebuie să fie modernizate, utilizând tehnologiile avansate disponibile în cadrul programelor Uniunii, cum ar fi Copernicus, și
  utilizând pe deplin instrumentele deja existente, cum ar fi anchetele LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor) și
  datele digitale colectate în cadrul politicii agricole comune, aplicând dubla tranziție a inovării verzi și digitale.
  În acest context, Comisia ar trebui să ofere asistență statelor membre pentru ca acestea să aplice metodologia de nivel 3 începând cu 2026, pentru a asigura coerența și transparența datelor, și să continue să lucreze la datele geospațiale GIS la nivelul Uniunii.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | În vederea îndeplinirii angajamentelor asumate în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și al noii strategii a UE pentru păduri pentru 2030, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexei V la Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a adăuga noi categorii de terenuri la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul protecției și la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul refacerii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

În vederea îndeplinirii angajamentelor asumate în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și al noii strategii a UE pentru păduri pentru 2030, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexei V la Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a adăuga noi categorii de terenuri la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul protecției și la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul refacerii.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Schimbările
  antropice
  preconizate în ceea ce privește utilizarea mediului marin
  și de apă dulce, de exemplu prin extinderea planificată a surselor de energie offshore, creșterea potențială a producției de acvacultură și creșterea nivelurilor de protecție a naturii
  în vederea
  îndeplinirii obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității,
  vor influența emisiile
  de gaze cu efect de seră
  și sechestrarea acestora
  . În prezent, aceste emisii și absorbții nu sunt incluse în tabelele standard de raportare către CCONUSC. Ulterior adoptării metodologiei de raportare, Comisia va lua în considerare
  raportarea
  cu
  privire la progresele, fezabilitatea analizei și impactul extinderii raportării la mediul marin
  și de apă dulce pe baza celor mai recente dovezi științifice ale acestor fluxuri atunci când efectuează revizuirea în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Schimbările
  antropice
  preconizate în ceea ce privește utilizarea mediului marin
  și de apă dulce, de exemplu prin extinderea planificată a surselor de energie offshore, creșterea potențială a producției de acvacultură și creșterea nivelurilor de protecție a naturii
  în vederea
  îndeplinirii obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității,
  vor influența emisiile
  de gaze cu efect de seră
  și sechestrarea acestora
  . În prezent, aceste emisii și absorbții nu sunt incluse în tabelele standard de raportare către CCONUSC. Ulterior adoptării metodologiei de raportare, Comisia va lua în considerare
  raportarea
  cu
  privire la progresele, fezabilitatea analizei și impactul extinderii raportării la mediul marin
  și de apă dulce pe baza celor mai recente dovezi științifice ale acestor fluxuri atunci când efectuează revizuirea în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din prezentul regulament.

| (17) | Se preconizează că schimbările
  antropice
  ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale absorbțiilor din ecosistemele marine, costiere
  și de apă dulce
  vor varia în viitor ca urmare a modificărilor utilizării
  , de exemplu prin extinderea planificată a surselor de energie offshore, creșterea potențială a producției de acvacultură și creșterea nivelurilor de protecție a naturii
  necesare
  îndeplinirii obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității
  . Zonele umede costiere prezintă un interes specific pentru biodiversitatea Uniunii, precum și pentru regiunile și ecosistemele ultraperiferice vizate de acțiunile externe ale Uniunii, și pot declanșa o reducere importantă a emisiilor de gaze cu efect de seră, sub forma așa-numitelor ecosisteme de „carbon albastru”.
  În prezent, aceste emisii și absorbții nu sunt incluse în tabelele standard de raportare către CCONUSC. Ulterior adoptării metodologiei de raportare, Comisia va lua în considerare
  extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include emisiile de gaze
  cu
  efect de seră și absorbțiile din ecosistemele marine, costiere, inclusiv zonele umede care formează o deltă,
  și de apă dulce pe baza celor mai recente dovezi științifice ale acestor fluxuri
  și ale cauzelor lor, și va aplica acestor emisii și absorbții obiective specifice
  atunci când efectuează revizuirea în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Se preconizează că schimbările
  antropice
  ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale absorbțiilor din ecosistemele marine, costiere
  și de apă dulce
  vor varia în viitor ca urmare a modificărilor utilizării
  , de exemplu prin extinderea planificată a surselor de energie offshore, creșterea potențială a producției de acvacultură și creșterea nivelurilor de protecție a naturii
  necesare
  îndeplinirii obiectivelor Strategiei UE în domeniul biodiversității
  . Zonele umede costiere prezintă un interes specific pentru biodiversitatea Uniunii, precum și pentru regiunile și ecosistemele ultraperiferice vizate de acțiunile externe ale Uniunii, și pot declanșa o reducere importantă a emisiilor de gaze cu efect de seră, sub forma așa-numitelor ecosisteme de „carbon albastru”.
  În prezent, aceste emisii și absorbții nu sunt incluse în tabelele standard de raportare către CCONUSC. Ulterior adoptării metodologiei de raportare, Comisia va lua în considerare
  extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include emisiile de gaze
  cu
  efect de seră și absorbțiile din ecosistemele marine, costiere, inclusiv zonele umede care formează o deltă,
  și de apă dulce pe baza celor mai recente dovezi științifice ale acestor fluxuri
  și ale cauzelor lor, și va aplica acestor emisii și absorbții obiective specifice
  atunci când efectuează revizuirea în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din prezentul regulament.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Regulamentul LULUCF ar trebui să fie modificat pentru a fi în conformitate cu articolul 6 din Acordul de la Paris și cu rezultatele Reuniunii la nivel înalt privind clima de la Glasgow și pentru a evita dubla contabilizare. În același timp, Uniunea și statele membre ar trebui să încurajeze partenerii internaționali și părțile terțe să ia măsuri suplimentare și în sectorul LULUCF, în contextul viitoarelor conferințe ale ONU privind schimbările climatice, precum și în alte contexte internaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Regulamentul LULUCF ar trebui să fie modificat pentru a fi în conformitate cu articolul 6 din Acordul de la Paris și cu rezultatele Reuniunii la nivel înalt privind clima de la Glasgow și pentru a evita dubla contabilizare. În același timp, Uniunea și statele membre ar trebui să încurajeze partenerii internaționali și părțile terțe să ia măsuri suplimentare și în sectorul LULUCF, în contextul viitoarelor conferințe ale ONU privind schimbările climatice, precum și în alte contexte internaționale.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 1 – paragraful 1 – litera d b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | angajamentele instituțiilor relevante ale Uniunii și ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru a îmbunătăți absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în sectorul LULUCF începând din 2031, astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a articolului 5 alineatul (1) din Acordul de la Paris și să asigure o contribuție sustenabilă și previzibilă pe termen lung a absorbanților naturali la atingerea obiectivului Uniunii de neutralitate climatică până cel târziu în 2050 și la atingerea ulterior a emisiilor negative, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(db)

angajamentele instituțiilor relevante ale Uniunii și ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru a îmbunătăți absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în sectorul LULUCF începând din 2031, astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a articolului 5 alineatul (1) din Acordul de la Paris și să asigure o contribuție sustenabilă și previzibilă pe termen lung a absorbanților naturali la atingerea obiectivului Uniunii de neutralitate climatică până cel târziu în 2050 și la atingerea ulterior a emisiilor negative, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119;

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 1 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii, inclusiv emisiile din agricultură altele decât cele de CO2.”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

angajamente ale statelor membre de a lua măsurile necesare pentru realizarea colectivă a neutralității climatice în Uniune până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii, inclusiv emisiile din agricultură altele decât cele de CO2.”;

eliminat

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre începând cu 2031, în oricare dintre categoriile de terenuri enumerate la alineatul (2) literele (a)-(j) și în oricare dintre următoarele sectoare: | eliminat |
| (a) | fermentație enterică; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.
     
  Prezentul regulament se aplică și în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră menționate în secțiunea A din anexa I, raportate în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999 și care se produc pe teritoriile statelor membre începând cu 2031, în oricare dintre categoriile de terenuri enumerate la alineatul (2) literele (a)-(j) și în oricare dintre următoarele sectoare:

eliminat

eliminat

(a)

(a)

fermentație enterică;

fermentație enterică;

| (b) | gestionarea gunoiului de grajd; |
| --- | --- |

(b)

(b)

gestionarea gunoiului de grajd;

gestionarea gunoiului de grajd;

| (c) | cultivarea orezului; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cultivarea orezului;

cultivarea orezului;

| (d) | soluri agricole; |
| --- | --- |

(d)

(d)

soluri agricole;

soluri agricole;

| (e) | incendierea programată a savanelor; |
| --- | --- |

(e)

(e)

incendierea programată a savanelor;

incendierea programată a savanelor;

| (f) | arderea miriștilor și a resturilor vegetale pe terenul arabil; |
| --- | --- |

(f)

(f)

arderea miriștilor și a resturilor vegetale pe terenul arabil;

arderea miriștilor și a resturilor vegetale pe terenul arabil;

| (g) | stropire cu var; |
| --- | --- |

(g)

(g)

stropire cu var;

stropire cu var;

| (h) | aplicarea ureei; |
| --- | --- |

(h)

(h)

aplicarea ureei;

aplicarea ureei;

| (i) | alte îngrășăminte cu conținut de carbon; |
| --- | --- |

(i)

(i)

alte îngrășăminte cu conținut de carbon;

alte îngrășăminte cu conținut de carbon;

| (j) | „altele.” |
| --- | --- |

(j)

(j)

„altele.”

„altele.”

Amendamentele 97 și 50cp2

Amendamentele 97 și 50cp2

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018. | 2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră
  în sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii
  este de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018.
  Acest obiectiv este amplificat și mai mult prin măsuri și inițiative suplimentare la nivelul Uniunii, pentru a sprijini sechestrarea carbonului în solurile agricole. Astfel de măsuri și inițiative, precum și metodologia de calculare a obiectivelor și de repartizare între statele membre completează prezentul regulament la un an de la intrarea în vigoare a prezentei legislații. |
| Fiecare stat membru se asigură că, ținând seama de flexibilitățile prevăzute la articolele 12
  , 13
  și 13b, cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor sale de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare privind terenurile menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), în fiecare an din perioada 2026-2030, nu depășește limita stabilită de o traiectorie liniară, care se încheie în 2030 cu privire la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa IIa. Traiectoria liniară a unui stat membru începe în 2022. | Fiecare stat membru se asigură că, ținând seama de flexibilitățile prevăzute la articolele 12 și 13b, cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor sale de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare privind terenurile menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), în fiecare an din perioada 2026-2030, nu depășește limita stabilită de o traiectorie liniară, care se încheie în 2030 cu privire la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa IIa. Traiectoria liniară a unui stat membru începe în 2022. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră este de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018.

2.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră
  în sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii
  este de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor statelor membre stabilite în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol și se bazează pe media datelor din inventarele sale de gaze cu efect de seră pentru anii 2016, 2017 și 2018.
  Acest obiectiv este amplificat și mai mult prin măsuri și inițiative suplimentare la nivelul Uniunii, pentru a sprijini sechestrarea carbonului în solurile agricole. Astfel de măsuri și inițiative, precum și metodologia de calculare a obiectivelor și de repartizare între statele membre completează prezentul regulament la un an de la intrarea în vigoare a prezentei legislații.

Fiecare stat membru se asigură că, ținând seama de flexibilitățile prevăzute la articolele 12
  , 13
  și 13b, cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor sale de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare privind terenurile menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), în fiecare an din perioada 2026-2030, nu depășește limita stabilită de o traiectorie liniară, care se încheie în 2030 cu privire la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa IIa. Traiectoria liniară a unui stat membru începe în 2022.

, 13

Fiecare stat membru se asigură că, ținând seama de flexibilitățile prevăzute la articolele 12 și 13b, cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor sale de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare privind terenurile menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), în fiecare an din perioada 2026-2030, nu depășește limita stabilită de o traiectorie liniară, care se încheie în 2030 cu privire la obiectivul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa IIa. Traiectoria liniară a unui stat membru începe în 2022.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc
  obiectivele anuale pe baza traiectoriei liniare pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru, pentru fiecare an din perioada 2026-2029, în ceea ce privește tonele de CO2 echivalent. Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre. Metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre se stabilește în aceste acte
  de punere în aplicare
  . În sensul respectivelor acte 
  de punere în aplicare
  , Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999. | 3.   Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 16 pentru a completa prezentul regulament stabilind
  obiectivele anuale
  pentru sectorul LULUCF
  pe baza traiectoriei liniare pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru, pentru fiecare an din perioada 2026-2029, în ceea ce privește tonele de CO2 echivalent. Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre
  , sub rezerva unei expertize independente care să confirme necesitatea și proporționalitatea corecției tehnice pe baza unei precizii mai bune a datelor monitorizate și raportate
  . Metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre
  și de expertiză independentă
  se stabilește în aceste acte
  delegate și este pusă la dispoziția publicului
  . În sensul respectivelor acte 
  delegate
  , Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 16a. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc
  obiectivele anuale pe baza traiectoriei liniare pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru, pentru fiecare an din perioada 2026-2029, în ceea ce privește tonele de CO2 echivalent. Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de 310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre. Metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre se stabilește în aceste acte
  de punere în aplicare
  . În sensul respectivelor acte 
  de punere în aplicare
  , Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

3.   Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 16 pentru a completa prezentul regulament stabilind
  obiectivele anuale
  pentru sectorul LULUCF
  pe baza traiectoriei liniare pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră pentru fiecare stat membru, pentru fiecare an din perioada 2026-2029, în ceea ce privește tonele de CO2 echivalent. Aceste traiectorii naționale se bazează pe media datelor din inventarele gazelor cu efect de seră pentru anii 2021, 2022 și 2023, raportate de fiecare stat membru. Valoarea absorbțiilor nete de
  cel puțin
  310 milioane de tone de CO2 echivalent ca sumă a obiectivelor pentru statele membre stabilite în anexa IIa poate face obiectul unei corecții tehnice ca urmare a modificării metodologiei de către statele membre
  , sub rezerva unei expertize independente care să confirme necesitatea și proporționalitatea corecției tehnice pe baza unei precizii mai bune a datelor monitorizate și raportate
  . Metoda de determinare a corecției tehnice care trebuie adăugată obiectivelor statelor membre
  și de expertiză independentă
  se stabilește în aceste acte
  delegate și este pusă la dispoziția publicului
  . În sensul respectivelor acte 
  delegate
  , Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2021, 2022 și 2023 transmise de statele membre în temeiul articolului 26 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 16a.

Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 16a.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În cazul în care statele membre doresc să atingă niveluri mai ridicate, sunt încurajate să facă acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În cazul în care statele membre doresc să atingă niveluri mai ridicate, sunt încurajate să facă acest lucru.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre iau măsurile necesare la nivelul Uniunii și, respectiv, la nivel național pentru a îmbunătăți în continuare absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în sectorul LULUCF începând din 2031, astfel încât să contribuie la aplicarea articolului 5 alineatul (1) din Acordul de la Paris și să asigure o contribuție sustenabilă și previzibilă pe termen lung a absorbanților naturali la obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și la obiectivul de a realiza ulterior emisii negative, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. |
| | Până la 1 ianuarie 2025, Comisia, ținând seama de avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice și de bugetul Uniunii pentru gazele cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 și pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima transmise de statele membre până la 30 iunie 2024 în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, prezintă o propunere de modificare a prezentului regulament cu scopul de a stabili obiective ale Uniunii și ale statelor membre pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură cel puțin pentru 2035, 2040, 2045 și 2050. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre iau măsurile necesare la nivelul Uniunii și, respectiv, la nivel național pentru a îmbunătăți în continuare absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în sectorul LULUCF începând din 2031, astfel încât să contribuie la aplicarea articolului 5 alineatul (1) din Acordul de la Paris și să asigure o contribuție sustenabilă și previzibilă pe termen lung a absorbanților naturali la obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și la obiectivul de a realiza ulterior emisii negative, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Până la 1 ianuarie 2025, Comisia, ținând seama de avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice și de bugetul Uniunii pentru gazele cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 și pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima transmise de statele membre până la 30 iunie 2024 în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, prezintă o propunere de modificare a prezentului regulament cu scopul de a stabili obiective ale Uniunii și ale statelor membre pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură cel puțin pentru 2035, 2040, 2045 și 2050.

Până la 1 ianuarie 2025, Comisia, ținând seama de avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice și de bugetul Uniunii pentru gazele cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 și pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima transmise de statele membre până la 30 iunie 2024 în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, prezintă o propunere de modificare a prezentului regulament cu scopul de a stabili obiective ale Uniunii și ale statelor membre pentru absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură cel puțin pentru 2035, 2040, 2045 și 2050.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectoarele prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (a)-(j) urmăresc să atingă valoarea netă de zero până în 2035, iar ulterior Uniunea să realizeze emisii negative. Uniunea și statele membre iau măsurile necesare pentru a permite îndeplinirea colectivă a obiectivului pentru 2035.
  Până la 31 decembrie
  2025


  și
  pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul
  articolului 14
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , până la 30 iunie 2024, Comisia prezintă propuneri
  privind
  contribuția fiecărui stat membru la reducerea netă a emisiilor
  .”; | 4.   Până la 31 decembrie
  2024


  , pe baza rapoartelor naționale integrate privind energia și a
  planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul
  articolelor 14 și 17
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  până la data respectivă și ținând seama
  de
  avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice și de bugetul Uniunii
  în
  materie de gaze cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119
  ,
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea absorbției nete de gaze cu efect de seră în terenuri cultivate, pășuni și zone umede în temeiul domeniului de aplicare al prezentului regulament și în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de agricultură în temeiul domeniului de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 și evaluează dacă tendințele actuale și proiecțiile viitoare sunt coerente cu obiectivul de a realiza reduceri pe termen lung ale emisiilor de gaze cu efect de seră în toate sectoarele în conformitate cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și cu obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119. |
| | Raportul respectiv include o evaluare a impactului care analizează opțiunile, inclusiv obiectivele naționale, pentru a asigura o contribuție echitabilă a fiecărui sector și a fiecărui stat membru la obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și la obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, ținând seama totodată de obiectivele Strategiei în domeniul bioeconomiei din 2018, de producția alimentară locală durabilă și de securitatea alimentară, de Strategia „De la fermă la consumator” și de Strategia privind biodiversitatea, precum și de viitoarea legislație privind sistemul alimentar durabil, evaluând sinergiile și compromisurile legate de accelerarea înlocuirii combustibililor fosili cu bioproduse și evaluând impactul până la nivelul fermelor. |
| | În urma acestui raport, Comisia prezintă, dacă consideră necesar, propuneri legislative pentru a asigura contribuții din partea tuturor sectoarelor, în conformitate cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și cu obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  Emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în sectoarele prevăzute la articolul 2 alineatul (3) literele (a)-(j) urmăresc să atingă valoarea netă de zero până în 2035, iar ulterior Uniunea să realizeze emisii negative. Uniunea și statele membre iau măsurile necesare pentru a permite îndeplinirea colectivă a obiectivului pentru 2035.
  Până la 31 decembrie
  2025


  și
  pe baza planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul
  articolului 14
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , până la 30 iunie 2024, Comisia prezintă propuneri
  privind
  contribuția fiecărui stat membru la reducerea netă a emisiilor
  .”;

4.   Până la 31 decembrie
  2024


  , pe baza rapoartelor naționale integrate privind energia și a
  planurilor naționale integrate privind energia și clima prezentate de fiecare stat membru în temeiul
  articolelor 14 și 17
  din Regulamentul (UE) 2018/1999
  până la data respectivă și ținând seama
  de
  avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice și de bugetul Uniunii
  în
  materie de gaze cu efect de seră prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119
  ,
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea absorbției nete de gaze cu efect de seră în terenuri cultivate, pășuni și zone umede în temeiul domeniului de aplicare al prezentului regulament și în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de agricultură în temeiul domeniului de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 și evaluează dacă tendințele actuale și proiecțiile viitoare sunt coerente cu obiectivul de a realiza reduceri pe termen lung ale emisiilor de gaze cu efect de seră în toate sectoarele în conformitate cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și cu obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Raportul respectiv include o evaluare a impactului care analizează opțiunile, inclusiv obiectivele naționale, pentru a asigura o contribuție echitabilă a fiecărui sector și a fiecărui stat membru la obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și la obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, ținând seama totodată de obiectivele Strategiei în domeniul bioeconomiei din 2018, de producția alimentară locală durabilă și de securitatea alimentară, de Strategia „De la fermă la consumator” și de Strategia privind biodiversitatea, precum și de viitoarea legislație privind sistemul alimentar durabil, evaluând sinergiile și compromisurile legate de accelerarea înlocuirii combustibililor fosili cu bioproduse și evaluând impactul până la nivelul fermelor.

Raportul respectiv include o evaluare a impactului care analizează opțiunile, inclusiv obiectivele naționale, pentru a asigura o contribuție echitabilă a fiecărui sector și a fiecărui stat membru la obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și la obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, ținând seama totodată de obiectivele Strategiei în domeniul bioeconomiei din 2018, de producția alimentară locală durabilă și de securitatea alimentară, de Strategia „De la fermă la consumator” și de Strategia privind biodiversitatea, precum și de viitoarea legislație privind sistemul alimentar durabil, evaluând sinergiile și compromisurile legate de accelerarea înlocuirii combustibililor fosili cu bioproduse și evaluând impactul până la nivelul fermelor.

În urma acestui raport, Comisia prezintă, dacă consideră necesar, propuneri legislative pentru a asigura contribuții din partea tuturor sectoarelor, în conformitate cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și cu obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119.

În urma acestui raport, Comisia prezintă, dacă consideră necesar, propuneri legislative pentru a asigura contribuții din partea tuturor sectoarelor, în conformitate cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică și cu obiectivele intermediare ale Uniunii în materie de climă prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Atunci când adoptă măsuri pentru a-și îndeplini obiectivele naționale astfel cum se prevede la alineatul (2), statele membre țin seama de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și de garanțiile minime în sensul articolelor 17 și 18 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , ținând seama, în același timp, de principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale. Comisia emite orientări pentru a stabili norme și metodologii comune în vederea atingerii obiectivului prevăzut la prezentul alineat. Comisia este, de asemenea, împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a completa prezentul regulament, stabilind criterii minime pentru a include monitorizarea biodiversității în sistemele de monitorizare a terenurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Atunci când adoptă măsuri pentru a-și îndeplini obiectivele naționale astfel cum se prevede la alineatul (2), statele membre țin seama de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” și de garanțiile minime în sensul articolelor 17 și 18 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , ținând seama, în același timp, de principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale. Comisia emite orientări pentru a stabili norme și metodologii comune în vederea atingerii obiectivului prevăzut la prezentul alineat. Comisia este, de asemenea, împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a completa prezentul regulament, stabilind criterii minime pentru a include monitorizarea biodiversității în sistemele de monitorizare a terenurilor.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Se introduce următorul articol 4a: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)

(3a)

Se introduce următorul articol 4a:

„Articolul 4a

„Articolul 4a

Sprijin financiar și tranziție echitabilă pentru intensificarea acțiunilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în sectorul LULUCF

Sprijin financiar și tranziție echitabilă pentru intensificarea acțiunilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în sectorul LULUCF

1.
     
  Până la ... [patru luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a disponibilității și coerenței tuturor instrumentelor de finanțare existente ale Uniunii pentru o mai mare atenuare a schimbărilor climatice și adaptare la acestea în sectorul LULUCF, cu scopul de a contribui la obiectivele stabilite în temeiul articolului 4 alineatul (3) în conformitate cu articolul 4 alineatul (4a). În raportul respectiv, Comisia emite, după caz, recomandări adresate statelor membre cu privire la modul în care planurile lor strategice PAC trebuie modificate în temeiul articolului 120 din Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului pentru a oferi sprijinul financiar necesar și personalizat proprietarilor sau administratorilor de terenuri și păduri pentru a atinge obiectivele stabilite în temeiul articolului 4 alineatul (3), în conformitate cu articolul 4 alineatul (4a), acordând prioritate promovării abordărilor ecosistemice la nivelul pădurilor, terenurilor agricole și agrosilviculturii. Aceste recomandări țin seama de necesitatea de a asigura caracterul permanent al absorbțiilor facilitate de acest sprijin financiar și de riscul ca absorbțiile respective să fie eliberate în orice moment în atmosferă, accidental sau intenționat.

2.
     
  Atunci când statele membre utilizează venituri publice obținute din licitarea certificatelor EU ETS în temeiul Directivei 2003/87/CE pentru a sprijini măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea adoptate de proprietarii sau administratorii de terenuri și păduri în vederea atingerii obiectivelor stabilite în temeiul articolului 4 alineatul (3), în conformitate cu articolul 4 alineatul (4a), se acordă prioritate promovării abordărilor ecosistemice la nivelul pădurilor și terenurilor agricole. Proiectele sunt selectate pe baza unor criterii comune obiective, bazate pe știință și transparente și recompensează practici ale căror beneficii climatice și de mediu sunt dovedite științific și care duc la creșterea durabilă și pe termen lung a sechestrării carbonului în soluri și biomasă, asigurând totodată beneficii conexe pentru societate.

3.
     
  În scopul alineatului (3), Comisia adoptă orientări pentru a stabili criterii comune de selecție a proiectelor, bazate, printre altele, pe orientările existente adoptate de Comisie. Înainte de a adopta respectivele orientări, Comisia consultă Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și societatea civilă și părțile interesate relevante.

4.
     
  Până la 31 decembrie 2022, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă în vederea instituirii unui cadru de reglementare pentru certificarea absorbțiilor de carbon solide din punct de vedere științific, durabile, fiabile și permanente, inclusiv prin practici de sechestrare a carbonului în solurile agricole, care asigură integritatea mediului și respectă principiile ecologice favorabile biodiversității.

5.
     
  Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la doi ani, statele membre evaluează impactul social și asupra forței de muncă, inclusiv asupra egalității de gen și a condițiilor de muncă, atât la nivel național, cât și la nivel regional, pe care obligațiile stabilite în prezentul regulament îl au în oricare dintre categoriile de terenuri și în oricare dintre sectoarele care intră sub incidența articolului 2.”

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3b)

(3b)

la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Fiecare stat membru întocmește și menține conturi care să reflecte cu acuratețe emisiile și absorbțiile rezultate din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2. Statele membre se asigură că aceste conturi și alte date furnizate în temeiul prezentului regulament sunt exacte, au un caracter complet și sunt consecvente, comparabile și transparente. Statele membre indică emisiile prin semnul plus (+), iar absorbțiile prin semnul minus (-).

„1.   Fiecare stat membru întocmește și menține conturi care să reflecte cu acuratețe emisiile și absorbțiile rezultate din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2. Statele membre se asigură că aceste conturi și alte date furnizate în temeiul prezentului regulament sunt exacte, au un caracter complet și sunt consecvente
  , accesibile publicului
  , comparabile și transparente. Statele membre indică emisiile prin semnul plus (+), iar absorbțiile prin semnul minus (-).”

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3c)

(3c)

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Statele membre includ în conturile lor pentru fiecare categorie de contabilizare a terenurilor orice variație a stocului de carbon din rezervoarele de carbon enumerate în anexa I secțiunea B. Statele membre pot alege să nu includă în conturile lor variațiile stocurilor de carbon din rezervoarele de carbon, cu condiția ca rezervorul de carbon să nu fie o sursă. Cu toate acestea, opțiunea de neincludere a variațiilor stocului de carbon în conturi nu se aplică în ce privește rezervoarele de carbon de biomasă de suprafață, de lemn mort și de produse lemnoase recoltate, din categoria de contabilizare a terenurilor de terenuri forestiere gestionate.

„4.   Statele membre includ în conturile lor pentru fiecare categorie de contabilizare a terenurilor orice variație a stocului de carbon din rezervoarele de carbon enumerate în anexa I secțiunea B. Statele membre pot alege să nu includă în conturile lor variațiile stocurilor de carbon din rezervoarele de carbon, cu condiția ca rezervorul de carbon să nu fie o sursă. Cu toate acestea, opțiunea de neincludere a variațiilor stocului de carbon în conturi nu se aplică în ce privește rezervoarele de carbon de biomasă de suprafață
  , de carbon din sol mineral și organic
  , de lemn mort și de produse lemnoase recoltate, din categoria de contabilizare a terenurilor de terenuri forestiere gestionate.”

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 d (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 5 – alineatul 4 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3d) | La articolul 5 alineatul (4) se adaugă următorul paragraf: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3d)

(3d)

La articolul 5 alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:

„Cel târziu în termen de un an de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia adoptă un act delegat de stabilire a unei valori recalibrate a stocului de carbon pentru categoriile principale de păduri primare și seculare ale Uniunii din categoria de terenuri forestiere gestionate pe baza datelor măsurate.

Comisia utilizează seturile de date furnizate de proiectele de cercetare finalizate sau derulate în prezent pentru tipurile de păduri primare și seculare relevante și utilizează alte instrumente ale Uniunii pentru a finanța proiectele pentru tipuri de păduri cu lacune în materie de date. Dacă este relevantă, poate fi creată în acest scop o cerere de propuneri specializată, în cadrul misiunilor UE din Orizont Europa legate de atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.”

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 e (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 5 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3e) | La articolul 5 se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3e)

(3e)

La articolul 5 se introduce următorul alineat:

„5a.
     
  Colectarea datelor se consolidează și mai mult printr-o monitorizare armonizată la nivelul Uniunii a evoluției conținutului de carbon organic din sol și a factorilor care influențează starea solului și stocurile de carbon ale acestuia, prin intermediul studiilor anuale LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor) elaborate de serviciile competente ale Comisiei Europene.”

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 9 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Produse de stocare a carbonului”; | Produse
  sustenabile
  de stocare a carbonului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Produse de stocare a carbonului”;

Produse
  sustenabile
  de stocare a carbonului;

sustenabile

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse
  de stocare a carbonului, inclusiv
  produse lemnoase recoltate, care au un efect de sechestrare a carbonului, pe
  baza Orientărilor
  IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului. | 2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse lemnoase recoltate care au un efect de sechestrare a carbonului,
  cu condiția ca metodologiile pentru noile categorii să fie fundamentate științific, transparente, verificabile
  ,
  să evite dubla contabilizare și să se bazeze
  pe
  Orientările
  IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse
  de stocare a carbonului, inclusiv
  produse lemnoase recoltate, care au un efect de sechestrare a carbonului, pe
  baza Orientărilor
  IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.

2.   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a modifica alineatul (1) din prezentul articol și anexa V prin adăugarea unor noi categorii de produse lemnoase recoltate care au un efect de sechestrare a carbonului,
  cu condiția ca metodologiile pentru noile categorii să fie fundamentate științific, transparente, verificabile
  ,
  să evite dubla contabilizare și să se bazeze
  pe
  Orientările
  IPCC astfel cum au fost adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris, asigurând de asemenea integritatea mediului.

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b a (nouă)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 9 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„2a.
     
  În termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a unui act legislativ privind un cadru de reglementare al Uniunii pentru certificarea absorbțiilor de carbon pe baza unor cerințe și norme de contabilizare solide din punct de vedere științific în ceea ce privește calitatea măsurătorilor, standardele de monitorizare, protocoalele de raportare și mijloacele de verificare, asigurarea integrității de mediu și evitarea efectelor negative asupra biodiversității și ecosistemelor, și în cazul în care au fost adoptate noi orientări IPCC de către Conferința părților la CCONUSC sau Conferința părților care funcționează ca reuniune a părților la Acordul de la Paris, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind posibilele beneficii și compromisuri în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea și protecția biodiversității ca urmare a includerii bioproduselor de stocare a carbonului cu durată lungă de viață obținute în mod sustenabil, care au un efect net pozitiv de sechestrare a carbonului pe baza unei evaluări a ciclului de viață, inclusiv a impactului asupra utilizării terenurilor și a schimbării destinației terenurilor, în asociere cu creșterea recoltării, și cu condiția ca datele disponibile să fie bazate pe date științifice, transparente și verificabile. Raportul Comisiei poate fi însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare în consecință a prezentului regulament, asigurând în același timp integritatea de mediu, evitând dubla contabilizare și garantând că resursele naturale sunt utilizate și reciclate cât mai mult timp posibil și alocate celor mai importante scopuri posibile în fiecare etapă. Comisia ține seama, de asemenea, de necesitatea ca ciclul de viață al produselor de stocare a carbonului să nu afecteze semnificativ alte obiective de mediu, în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852.”

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera a a (nouă)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 11 – alineatul - 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | înainte de alineatul (1) se introduce următorul alineat (-1): |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

înainte de alineatul (1) se introduce următorul alineat (-1):

înainte de alineatul (1) se introduce următorul alineat (-1):

„-1.
     
  În cazul în care Comisia constată că un stat membru nu și-a îndeplinit obiectivul anual stabilit la articolul 4 alineatul (3) timp de doi ani consecutivi, aceasta adresează recomandări statului membru respectiv, indicând măsurile suplimentare necesare în sectorul LULUCF pentru a remedia respectiva situație. Comisia face publice aceste recomandări. De asemenea, Comisia poate oferi sprijin tehnic suplimentar statului membru respectiv.

Dacă se emit recomandări în conformitate cu primul paragraf, statul membru în cauză își modifică, în termen de șase luni de la primirea recomandărilor, planul național privind energia și clima și strategia pe termen lung menționate la articolele 3 și 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a adopta măsuri suplimentare adecvate, ținând seama de recomandările adoptate de Comisie. Măsurile respective sunt motivate și justificate în mod corespunzător.

Dacă se emit recomandări în conformitate cu primul paragraf, statul membru în cauză își modifică, în termen de șase luni de la primirea recomandărilor, planul național privind energia și clima și strategia pe termen lung menționate la articolele 3 și 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999 pentru a adopta măsuri suplimentare adecvate, ținând seama de recomandările adoptate de Comisie. Măsurile respective sunt motivate și justificate în mod corespunzător.

Statul membru în cauză notifică Comisiei planul național privind energia și clima și strategia pe termen lung revizuite, anexând o declarație în care se descrie în ce mod revizuirea propusă va remedia neîndeplinirea obiectivelor anuale și cum s-a ținut cont de recomandările Comisiei.

Statul membru în cauză notifică Comisiei planul național privind energia și clima și strategia pe termen lung revizuite, anexând o declarație în care se descrie în ce mod revizuirea propusă va remedia neîndeplinirea obiectivelor anuale și cum s-a ținut cont de recomandările Comisiei.

Dacă statul membru în cauză nu dă curs recomandărilor Comisiei, aceasta analizează adoptarea măsurilor necesare în conformitate cu tratatele.”

Dacă statul membru în cauză nu dă curs recomandărilor Comisiei, aceasta analizează adoptarea măsurilor necesare în conformitate cu tratatele.”

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera b

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Un stat membru poate utiliza: | 1.   
  Fără a aduce atingere alineatului (-1),
  un stat membru poate utiliza: |
| (a) | flexibilitățile generale prevăzute la articolul 12; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Un stat membru poate utiliza:

1.   
  Fără a aduce atingere alineatului (-1),
  un stat membru poate utiliza:

(a)

flexibilitățile generale prevăzute la articolul 12; și

| (a) | flexibilitățile generale prevăzute la articolul 12; și |
| --- | --- |

(a)

flexibilitățile generale prevăzute la articolul 12; și

| (b) | pentru a respecta
  angajamentul de
  la articolul 4, flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută la
  articolele
   13 și 13b. |
| --- | --- |

(b)

pentru a respecta
  angajamentul de
  la articolul 4, flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută la
  articolele
   13 și 13b.

angajamentul de

articolele

| (b) | pentru a respecta
  angajamentele și obiectivele prevăzute
  la articolul 4, flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută la
  articolul
   13 și
  mecanismul instituit la articolul
  13b. |
| --- | --- |

(b)

pentru a respecta
  angajamentele și obiectivele prevăzute
  la articolul 4, flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută la
  articolul
   13 și
  mecanismul instituit la articolul
  13b.

angajamentele și obiectivele prevăzute

articolul

mecanismul instituit la articolul

Pe lângă flexibilitățile menționate la primul paragraf literele (a) și (b), Finlanda poate utiliza compensările suplimentare în temeiul articolului 13a.

Pe lângă flexibilitățile menționate la primul paragraf literele (a) și (b), Finlanda poate utiliza compensările suplimentare în temeiul articolului 13a.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 – litera b a (nouă)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   În cazul în care un stat membru nu respectă cerințele de monitorizare stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (da) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central desemnat în temeiul articolului 20 din Directiva 2003/87/CE (denumit în continuare „administratorul central”) interzice temporar statului membru respectiv transferarea
  sau reportul („banking”)
  în temeiul articolului 12
  alineatele
   (2
  ) și (3
  ) din prezentul regulament, precum și utilizarea flexibilității privind terenurile forestiere gestionate în temeiul articolului 13 din prezentul regulament.”

„2.   În cazul în care un stat membru nu respectă cerințele de monitorizare stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (da) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central desemnat în temeiul articolului 20 din Directiva 2003/87/CE (denumit în continuare «administratorul central») interzice temporar statului membru respectiv transferarea în temeiul articolului 12
  alineatul
   (2) din prezentul regulament, precum și utilizarea flexibilității privind terenurile forestiere gestionate în temeiul articolului 13 din prezentul regulament.”

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera -a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera -a (nouă)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   În măsura în care absorbțiile totale depășesc emisiile totale într-un stat membru
  și după deducerea oricărei cantități luate în considerare în temeiul articolului 7 din Regulamentul
  (
  UE
  )
  2018/842
  , respectivul stat membru poate transfera cantitatea rămasă de absorbții unui alt stat membru. Cantitatea transferată este luată în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statul membru destinatar a angajamentului
  său asumat
  în temeiul articolului 4 din prezentul regulament.

„2.   În măsura în care absorbțiile totale depășesc emisiile totale într-un stat membru
  în perioada 2021-2025 sau absorbțiile nete de gaze cu efect de seră dintr-un stat membru depășesc obiectivul său anual, astfel cum este stabilit la articolul 4 alineatul
  (
  3
  ), respectivul stat membru poate transfera cantitatea rămasă de absorbții unui alt stat membru
  , cu condiția ca statul membru destinatar să plătească o contribuție echivalentă cel puțin cu media prețurilor de închidere ale certificatelor EU ETS pe platforma comună de licitație în timpul anului corespunzător transferului
  . Cantitatea transferată este luată în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statul membru destinatar a angajamentului
  și obiectivelor sale asumate
  în temeiul articolului 4 din prezentul regulament.”

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Statele membre
  pot folosi
  veniturile generate de transferurile efectuate în temeiul alineatului (2) pentru
  combaterea
  schimbărilor climatice în Uniune sau în țări terțe și informează Comisia
  cu privire
  la
  orice astfel de măsuri luate
  . | 5.   Statele membre
  utilizează toate
  veniturile generate de transferurile efectuate în temeiul alineatului (2) pentru
  a finanța măsuri de atenuare a
  schimbărilor climatice
  și de adaptare la acestea în sectorul LULUCF
  în Uniune sau în țări terțe
  , inclusiv abordări ecosistemice, ținând seama totodată de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”
  și
  de garanțiile minime prevăzute la articolul 17 și, respectiv, articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852. Statele membre
  informează Comisia
  despre utilizarea acestor venituri și măsurile luate în rapoartele menționate
  la
  articolul 19 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Statele membre
  pot folosi
  veniturile generate de transferurile efectuate în temeiul alineatului (2) pentru
  combaterea
  schimbărilor climatice în Uniune sau în țări terțe și informează Comisia
  cu privire
  la
  orice astfel de măsuri luate
  .

5.   Statele membre
  utilizează toate
  veniturile generate de transferurile efectuate în temeiul alineatului (2) pentru
  a finanța măsuri de atenuare a
  schimbărilor climatice
  și de adaptare la acestea în sectorul LULUCF
  în Uniune sau în țări terțe
  , inclusiv abordări ecosistemice, ținând seama totodată de principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”
  și
  de garanțiile minime prevăzute la articolul 17 și, respectiv, articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852. Statele membre
  informează Comisia
  despre utilizarea acestor venituri și măsurile luate în rapoartele menționate
  la
  articolul 19 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  .

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 13 | Articolul 13 |
| Flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate | Flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate |
| 1.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, emisiile totale depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) [contabilizate în conformitate cu prezentul regulament] într-un stat membru, respectivul stat membru poate utiliza flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută în prezentul articol pentru a respecta dispozițiile articolului 4 alineatul (1). | 1.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, emisiile totale depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) [contabilizate în conformitate cu prezentul regulament] într-un stat membru, respectivul stat membru poate utiliza flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută în prezentul articol pentru a respecta dispozițiile articolului 4 alineatul (1). |
| 2.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, rezultatul calculului menționat la articolul 8 alineatul (1) este o valoare pozitivă, statul membru în cauză are dreptul să compenseze emisiile rezultate din calcul, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: | 2.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, rezultatul calculului menționat la articolul 8 alineatul (1) este o valoare pozitivă, statul membru în cauză are dreptul să compenseze emisiile rezultate din calcul, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: |
| (a) | statul membru a inclus, în strategia sa transmisă în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13

Articolul 13

Flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate

Flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate

1.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, emisiile totale depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) [contabilizate în conformitate cu prezentul regulament] într-un stat membru, respectivul stat membru poate utiliza flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută în prezentul articol pentru a respecta dispozițiile articolului 4 alineatul (1).

1.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, emisiile totale depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) [contabilizate în conformitate cu prezentul regulament] într-un stat membru, respectivul stat membru poate utiliza flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate prevăzută în prezentul articol pentru a respecta dispozițiile articolului 4 alineatul (1).

2.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, rezultatul calculului menționat la articolul 8 alineatul (1) este o valoare pozitivă, statul membru în cauză are dreptul să compenseze emisiile rezultate din calcul, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

2.   În cazul în care, în perioada 2021-2025, rezultatul calculului menționat la articolul 8 alineatul (1) este o valoare pozitivă, statul membru în cauză are dreptul să compenseze emisiile rezultate din calcul, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

statul membru a inclus, în strategia sa transmisă în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere; și

| (a) | statul membru a inclus, în strategia sa transmisă în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere
  într-un mod care să contribuie la sporirea biodiversității și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale
  ; și |
| --- | --- |

(a)

statul membru a inclus, în strategia sa transmisă în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere
  într-un mod care să contribuie la sporirea biodiversității și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale
  ; și

într-un mod care să contribuie la sporirea biodiversității și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale

| (aa) | statul membru respectă Directiva 92/43/CEE a Consiliului

   (*)

  și Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (**)

  ; și |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

statul membru respectă Directiva 92/43/CEE a Consiliului

   (*)

  și Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (**)

  ; și

statul membru respectă Directiva 92/43/CEE a Consiliului

*

și Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului

**

; și

| (b) | emisiile totale din Uniune nu depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament pentru perioada 2021-2025. |
| --- | --- |

(b)

emisiile totale din Uniune nu depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament pentru perioada 2021-2025.

| (b) | emisiile totale din Uniune nu depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament pentru perioada 2021-2025. |
| --- | --- |

(b)

emisiile totale din Uniune nu depășesc absorbțiile totale din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament pentru perioada 2021-2025.

Atunci când evaluează dacă, în cadrul Uniunii, emisiile totale depășesc absorbțiile totale, astfel cum se menționează la primul paragraf litera (b), Comisia se asigură că dubla contabilizare este evitată de către statele membre, în special în exercitarea flexibilităților prevăzute la articolul 12 din prezentul regulament și la articolul 7 alineatul (1) sau articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842.

Atunci când evaluează dacă, în cadrul Uniunii, emisiile totale depășesc absorbțiile totale, astfel cum se menționează la primul paragraf litera (b), Comisia se asigură că dubla contabilizare este evitată de către statele membre, în special în exercitarea flexibilităților prevăzute la articolul 12 din prezentul regulament și la articolul 7 alineatul (1) sau articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842.

3.   Compensarea menționată la alineatul (2) poate acoperi numai absorbanții contabilizați ca emisii în raport cu nivelul de referință pentru păduri al statului membru respectiv și nu poate depăși 50 % din cuantumul maxim al compensării pentru respectivul stat membru prevăzut în anexa VII pentru perioada 2021-2025.

3.   Compensarea menționată la alineatul (2) poate acoperi numai absorbanții contabilizați ca emisii în raport cu nivelul de referință pentru păduri al statului membru respectiv și nu poate depăși 50 % din cuantumul maxim al compensării pentru respectivul stat membru prevăzut în anexa VII pentru perioada 2021-2025.

4.   Statele membre prezintă Comisiei dovezi cu privire la impactul perturbărilor naturale calculat în conformitate cu anexa VI pentru a fi eligibile pentru compensarea absorbanților rămași contabilizați ca emisii în raport cu nivelul lor de referință pentru păduri, până la valoarea totală a compensărilor neutilizate acordate de alte state membre, stabilite în anexa VII pentru perioada 2021-2025. În cazul în care cererea de compensare depășește cuantumul compensării neutilizate disponibile, compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.”;

4.   Statele membre prezintă Comisiei dovezi cu privire la impactul perturbărilor naturale calculat în conformitate cu anexa VI
  și măsurile pe care intenționează să le adopte pentru a preveni sau a atenua efecte similare în viitor
  pentru a fi eligibile pentru compensarea absorbanților rămași contabilizați ca emisii în raport cu nivelul lor de referință pentru păduri, până la valoarea totală a compensărilor neutilizate acordate de alte state membre, stabilite în anexa VII pentru perioada 2021-2025. În cazul în care cererea de compensare depășește cuantumul compensării neutilizate disponibile, compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.
  Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre.”
  ;

Amendamentele 94 și 98

Amendamentele 94 și 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 13 b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 13b | Articolul 13b |
| Mecanismul
  de flexibilitate a utilizării terenurilor
  pentru perioada 2026-2030 | Mecanismul
  legat de perturbările naturale
  pentru perioada 2026-2030 |
| 1.   În registrul Uniunii se înființează un mecanism
  de flexibilitate a utilizării terenurilor
  care corespunde unei cantități de până la 178 de milioane de tone de CO2 echivalent în temeiul articolului 40 din Regulamentul (UE) 2018/1999, sub rezerva îndeplinirii obiectivului Uniunii menționat la articolul 4 alineatul (2). Mecanismul
  de flexibilitate
  este disponibil în plus față de flexibilitățile prevăzute la articolul 12. | 1.   În registrul Uniunii se înființează un mecanism care corespunde unei cantități de până la 178 de milioane de tone de CO2 echivalent în temeiul articolului 40 din Regulamentul (UE) 2018/1999,
  pentru a se ține seama de impactul perturbărilor naturale, cu condiția ca acestea să nu fi putut fi anticipate sau prevenite, în special prin punerea în aplicare a adaptării,
  sub rezerva îndeplinirii obiectivului Uniunii menționat la articolul 4 alineatul (2). Mecanismul este disponibil în plus față de flexibilitățile prevăzute la articolul 12. |
| 2.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, diferența dintre cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul unui stat membru și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul corespunzător este pozitivă, contabilizată și raportată în conformitate cu prezentul regulament, statul membru respectiv poate utiliza
  flexibilitatea prevăzută
  la prezentul articol pentru a-și îndeplini obiectivul stabilit în temeiul articolului 4 alineatul (2). | 2.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, diferența dintre cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul unui stat membru și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul corespunzător este pozitivă, contabilizată și raportată în conformitate cu prezentul regulament, statul membru respectiv poate utiliza
  mecanismul prevăzut
  la prezentul articol pentru a-și îndeplini obiectivul stabilit în temeiul articolului 4 alineatul (2). |
| 3.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, rezultatul calculului menționat la alineatul (2) este pozitiv, statul membru
  în cauză are dreptul
  de a 
  compensa emisiile excedentare
  , dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: | 3.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, rezultatul calculului menționat la alineatul (2) este pozitiv, statul membru
  poate utiliza mecanismul prevăzut la prezentul articol,
  dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: |
| | (-a) | statul membru a furnizat Comisiei dovezi suficiente că rezultatul pozitiv este direct legat de impactul perturbărilor naturale, calculat pe baza anexei VI. Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre și poate respinge dovezile prezentate de statul membru dacă, după verificarea informațiilor primite de la acesta, consideră că nu sunt justificate corespunzător sau sunt disproporționate și; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13b

Articolul 13b

Mecanismul
  de flexibilitate a utilizării terenurilor
  pentru perioada 2026-2030

de flexibilitate a utilizării terenurilor

Mecanismul
  legat de perturbările naturale
  pentru perioada 2026-2030

legat de perturbările naturale

1.   În registrul Uniunii se înființează un mecanism
  de flexibilitate a utilizării terenurilor
  care corespunde unei cantități de până la 178 de milioane de tone de CO2 echivalent în temeiul articolului 40 din Regulamentul (UE) 2018/1999, sub rezerva îndeplinirii obiectivului Uniunii menționat la articolul 4 alineatul (2). Mecanismul
  de flexibilitate
  este disponibil în plus față de flexibilitățile prevăzute la articolul 12.

1.   În registrul Uniunii se înființează un mecanism care corespunde unei cantități de până la 178 de milioane de tone de CO2 echivalent în temeiul articolului 40 din Regulamentul (UE) 2018/1999,
  pentru a se ține seama de impactul perturbărilor naturale, cu condiția ca acestea să nu fi putut fi anticipate sau prevenite, în special prin punerea în aplicare a adaptării,
  sub rezerva îndeplinirii obiectivului Uniunii menționat la articolul 4 alineatul (2). Mecanismul este disponibil în plus față de flexibilitățile prevăzute la articolul 12.

2.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, diferența dintre cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul unui stat membru și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul corespunzător este pozitivă, contabilizată și raportată în conformitate cu prezentul regulament, statul membru respectiv poate utiliza
  flexibilitatea prevăzută
  la prezentul articol pentru a-și îndeplini obiectivul stabilit în temeiul articolului 4 alineatul (2).

2.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, diferența dintre cuantumul anual al emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul unui stat membru și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul corespunzător este pozitivă, contabilizată și raportată în conformitate cu prezentul regulament, statul membru respectiv poate utiliza
  mecanismul prevăzut
  la prezentul articol pentru a-și îndeplini obiectivul stabilit în temeiul articolului 4 alineatul (2).

3.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, rezultatul calculului menționat la alineatul (2) este pozitiv, statul membru
  în cauză are dreptul
  de a 
  compensa emisiile excedentare
  , dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

3.   În cazul în care, în perioada 2026-2030, rezultatul calculului menționat la alineatul (2) este pozitiv, statul membru
  poate utiliza mecanismul prevăzut la prezentul articol,
  dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

(-a)

(-a)

statul membru a furnizat Comisiei dovezi suficiente că rezultatul pozitiv este direct legat de impactul perturbărilor naturale, calculat pe baza anexei VI. Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre și poate respinge dovezile prezentate de statul membru dacă, după verificarea informațiilor primite de la acesta, consideră că nu sunt justificate corespunzător sau sunt disproporționate și;

| (a) | statul membru
  a inclus în actualizarea planului său
  național integrat privind energia și clima
  , prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  ,
  măsuri specifice
  în
  curs de aplicare sau planificate pentru
  a 
  asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a
  tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale; |
| --- | --- |

(a)

statul membru
  a inclus în actualizarea planului său
  național integrat privind energia și clima
  , prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  ,
  măsuri specifice
  în
  curs de aplicare sau planificate pentru
  a 
  asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a
  tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale;

a inclus în actualizarea planului său

, prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999

măsuri specifice

curs de aplicare sau planificate pentru

asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a

| (a) | statul membru
  și-a revizuit efectiv planul
  național integrat privind energia și clima
  și strategia pe termen lung în temeiul articolului 11 alineatul (-1) și a adoptat noi măsuri pentru îmbunătățirea tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren astfel încât să contribuie la creșterea biodiversității, precum și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale și impactul schimbărilor climatice
  ; |
| --- | --- |

(a)

statul membru
  și-a revizuit efectiv planul
  național integrat privind energia și clima
  și strategia pe termen lung în temeiul articolului 11 alineatul (-1) și a adoptat noi măsuri pentru îmbunătățirea tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren astfel încât să contribuie la creșterea biodiversității, precum și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale și impactul schimbărilor climatice
  ;

și-a revizuit efectiv planul

și strategia pe termen lung în temeiul articolului 11 alineatul (-1) și a adoptat noi măsuri pentru îmbunătățirea tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren astfel încât să contribuie la creșterea biodiversității, precum și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale și impactul schimbărilor climatice

| (b) | statul membru a epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842; |
| --- | --- |

(b)

statul membru a epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842;

| (b) | statul membru a epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842; |
| --- | --- |

(b)

statul membru a epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842;

| (ba) | statul membru respectă Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

statul membru respectă Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE;

statul membru respectă Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE;

| (c) | diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii
  [de absorbții nete de 310 milioane de tone de CO2] echivalent
  este negativă în perioada 2026-2030. |
| --- | --- |

(c)

diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii
  [de absorbții nete de 310 milioane de tone de CO2] echivalent
  este negativă în perioada 2026-2030.

[de absorbții nete de 310 milioane de tone de CO2] echivalent

| (c) | diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii
  stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12,
  este negativă în perioada 2026-2030. |
| --- | --- |

(c)

diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii
  stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12,
  este negativă în perioada 2026-2030.

stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12,

Atunci când evaluează dacă, în cadrul Uniunii, emisiile totale depășesc absorbțiile totale, astfel cum se menționează la primul paragraf litera (c), Comisia stabilește dacă include 20 % din absorbțiile nete nereportate de statele membre din perioada 2021-2025 pe baza impactului perturbărilor naturale și aplicând informațiile transmise de statele membre în conformitate cu alineatul (5) de la prezentul articol. În evaluarea respectivă, Comisia se asigură, de asemenea, că statele membre evită dubla contabilizare, în special în exercitarea flexibilităților prevăzute la articolul 12 din prezentul regulament și la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842.

Atunci când evaluează dacă, în cadrul Uniunii, emisiile totale depășesc absorbțiile totale, astfel cum se menționează la primul paragraf litera (c), Comisia stabilește dacă include 20 % din absorbțiile nete nereportate de statele membre din perioada 2021-2025 pe baza impactului perturbărilor naturale și aplicând informațiile transmise de statele membre în conformitate cu alineatul (5) de la prezentul articol. În evaluarea respectivă, Comisia se asigură, de asemenea, că statele membre evită dubla contabilizare, în special în exercitarea flexibilităților prevăzute la articolul 12 din prezentul regulament și la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842.

4.   Cuantumul compensării menționate la alineatul (3) din prezentul articol poate acoperi numai absorbanții contabilizați ca emisii în raport cu obiectivul statului membru din anexa IIa la prezentul regulament și nu poate depăși 50 % din cuantumul maxim al compensării pentru statul membru în cauză prevăzut în anexa VII pentru perioada 2026-2030.

4.   Cuantumul compensării menționate la alineatul (3) din prezentul articol poate acoperi numai absorbanții contabilizați ca emisii în raport cu obiectivul statului membru din anexa IIa la prezentul regulament și nu poate depăși 50 % din cuantumul maxim al compensării pentru statul membru în cauză prevăzut în anexa VII pentru perioada 2026-2030.

5.   
  Statele membre prezintă Comisiei dovezi cu privire la impactul perturbărilor naturale, calculat în conformitate cu anexa VI, pentru a fi eligibile pentru compensarea absorbanților rămași contabilizați ca emisii în raport cu obiectivul unui stat membru în cauză stabilit în anexa IIa, până la valoarea totală a compensării neutilizate de alte state membre, stabilită în anexa VII pentru perioada 2026-2030.
  În cazul în care cererea de compensare depășește cuantumul
  compensării neutilizate disponibile
  , compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.

5.   În cazul în care cererea de compensare depășește cuantumul
  de 178
   de 
  milioane de tone
  de
  CO2 echivalent disponibil în cadrul mecanismului
  , compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.

5a.
     
  Statele membre au dreptul să compenseze absorbanții sau absorbțiile nete considerate ca emisii în raport cu obiectivele stabilite pentru statele membre respective la articolul 4 alineatul (2) pentru perioada 2026-2030, până la cantitatea maximă de 50 de milioane de tone de CO2 echivalent pentru întreaga Uniune, ca o compensare nefolosită de alte state membre, stabilită în anexa VII pentru perioada 2021-2025, după luarea în considerare a alineatului (3) din prezentul articol, cu condiția ca statele membre respective:

| (a) | să fi epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842, precum și al alineatului (3) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

(a)

să fi epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842, precum și al alineatului (3) din prezentul articol;

să fi epuizat toate celelalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12 din prezentul regulament sau al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/842, precum și al alineatului (3) din prezentul articol;

| (b) | să fi prezentat Comisiei suficiente dovezi despre impactul perturbărilor ecosistemelor cauzate de schimbările climatice care conduc la emisii suplimentare sau la diminuarea absorbțiilor nete, într-un mod care nu poate fi controlat de acestea și care nu ar fi putut fi anticipat sau prevenit, în special prin aplicarea unor măsuri de adaptare suficiente pentru a asigura reziliența zonei afectate la schimbările climatice. Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre și poate respinge dovezile prezentate de statul membru dacă, după verificarea informațiilor primite de la acesta, consideră că nu sunt justificate corespunzător sau sunt disproporționate; |
| --- | --- |

(b)

(b)

să fi prezentat Comisiei suficiente dovezi despre impactul perturbărilor ecosistemelor cauzate de schimbările climatice care conduc la emisii suplimentare sau la diminuarea absorbțiilor nete, într-un mod care nu poate fi controlat de acestea și care nu ar fi putut fi anticipat sau prevenit, în special prin aplicarea unor măsuri de adaptare suficiente pentru a asigura reziliența zonei afectate la schimbările climatice. Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre și poate respinge dovezile prezentate de statul membru dacă, după verificarea informațiilor primite de la acesta, consideră că nu sunt justificate corespunzător sau sunt disproporționate;

să fi prezentat Comisiei suficiente dovezi despre impactul perturbărilor ecosistemelor cauzate de schimbările climatice care conduc la emisii suplimentare sau la diminuarea absorbțiilor nete, într-un mod care nu poate fi controlat de acestea și care nu ar fi putut fi anticipat sau prevenit, în special prin aplicarea unor măsuri de adaptare suficiente pentru a asigura reziliența zonei afectate la schimbările climatice. Comisia pune la dispoziția publicului dovezile prezentate de statele membre și poate respinge dovezile prezentate de statul membru dacă, după verificarea informațiilor primite de la acesta, consideră că nu sunt justificate corespunzător sau sunt disproporționate;

| (c) | să fi prevăzut în actualizarea planului său național integrat privind energia și clima, prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate, pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale cauzate de schimbările climatice; și |
| --- | --- |

(c)

(c)

să fi prevăzut în actualizarea planului său național integrat privind energia și clima, prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate, pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale cauzate de schimbările climatice; și

să fi prevăzut în actualizarea planului său național integrat privind energia și clima, prezentat în temeiul articolului 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999, măsuri specifice în curs de aplicare sau planificate, pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a tuturor absorbanților și rezervoarelor de teren și pentru a reduce vulnerabilitatea terenurilor la perturbările naturale cauzate de schimbările climatice; și

| (d) | diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12, este negativă în perioada 2026-2030. |
| --- | --- |

(d)

(d)

diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12, este negativă în perioada 2026-2030.

diferența în Uniune dintre cuantumul anual al tuturor emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră de pe teritoriul său și din toate categoriile de raportare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j) și obiectivul Uniunii stabilit la articolul 4 alineatul (2), după epuizarea tuturor celorlalte flexibilități disponibile în temeiul articolului 12, este negativă în perioada 2026-2030.

În cazul în care cererea de compensare depășește suma maximă a compensării disponibile, compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.

În cazul în care cererea de compensare depășește suma maximă a compensării disponibile, compensarea se distribuie proporțional între statele membre în cauză.

5b.
     
  Până la... [șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 pentru a completa prezentul regulament prin adoptarea unei metodologii de evaluare a impactului perturbărilor ecosistemice create de schimbările climatice menționat la alineatul (5a) litera (b).

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 13 c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 13c | Articolul 13c |
| Guvernanța obiectivelor | Guvernanța obiectivelor |
| În cazul în care
  emisiile și absorbțiile
  de
  gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru în 2032 depășesc
  obiectivele
  anuale ale statului
  membru
  respectiv
  pentru orice an specific din perioada 2026-2030
  , ținând seama de flexibilitățile utilizate în temeiul articolelor 12 și 13b
  , se aplică următoarea măsură: | În cazul în care
  , în urma revizuirii cuprinzătoare efectuate
  de
  Comisie în 2032 în temeiul articolului 14 alineatul (2), Comisia constată că nu sunt îndeplinite
  obiectivele
  și angajamentele unui stat
  membru
  stabilite în temeiul articolului 4,
  pentru orice an specific din perioada 2026-2030, se aplică următoarea măsură: |
| O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15. | O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  pentru categoriile de terenuri respective,
  raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15. |
| | Dacă Comisia constată că statele membre nu respectă prezentul regulament, ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13c

Articolul 13c

Guvernanța obiectivelor

Guvernanța obiectivelor

În cazul în care
  emisiile și absorbțiile
  de
  gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru în 2032 depășesc
  obiectivele
  anuale ale statului
  membru
  respectiv
  pentru orice an specific din perioada 2026-2030
  , ținând seama de flexibilitățile utilizate în temeiul articolelor 12 și 13b
  , se aplică următoarea măsură:

emisiile și absorbțiile

gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru în 2032 depășesc

anuale ale statului

respectiv

, ținând seama de flexibilitățile utilizate în temeiul articolelor 12 și 13b

În cazul în care
  , în urma revizuirii cuprinzătoare efectuate
  de
  Comisie în 2032 în temeiul articolului 14 alineatul (2), Comisia constată că nu sunt îndeplinite
  obiectivele
  și angajamentele unui stat
  membru
  stabilite în temeiul articolului 4,
  pentru orice an specific din perioada 2026-2030, se aplică următoarea măsură:

, în urma revizuirii cuprinzătoare efectuate

Comisie în 2032 în temeiul articolului 14 alineatul (2), Comisia constată că nu sunt îndeplinite

și angajamentele unui stat

stabilite în temeiul articolului 4,

O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15.

O cantitate egală cu cuantumul exprimat în tone de CO2 echivalent a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 se adaugă la valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  pentru categoriile de terenuri respective,
  raportată de statul membru respectiv în anul următor, în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 15.

2

pentru categoriile de terenuri respective,

Dacă Comisia constată că statele membre nu respectă prezentul regulament, ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele.

Dacă Comisia constată că statele membre nu respectă prezentul regulament, ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 13 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Se introduce următorul articol 13d: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(14a)

(14a)

Se introduce următorul articol 13d:

„Articolul 13d

Cooperare internațională

În cazul în care un stat membru decide să autorizeze utilizarea creditelor de carbon din sectorul LULUCF pentru compensare de către entități publice sau private, inclusiv prin intermediul articolului 6 alineatul (2) sau (4) din Acordul de la Paris, cuantumul absorbțiilor transferate sau utilizate nu este luat în considerare în cadrul obiectivului de atingere a obiectivelor anuale ale statului membru în cauză stabilite la articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament.”

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „1.   Până la 15 martie 2027 pentru perioada 2021-2025 și până la 15 martie 2032 pentru perioada 2026-2030, statele membre prezintă Comisiei un raport de conformitate care să conțină bilanțul emisiilor totale și al absorbțiilor totale pentru perioada relevantă privind fiecare din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), pentru perioada 2021-2025, și la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), pentru perioada 2026-2030, aplicând normele de contabilizare stabilite în prezentul regulament. | „1.   Până la 15 martie 2027 pentru perioada 2021-2025 și până la 15 martie 2032 pentru perioada 2026-2030, statele membre prezintă Comisiei un raport de conformitate care să conțină bilanțul emisiilor totale și al absorbțiilor totale pentru perioada relevantă privind fiecare din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), pentru perioada 2021-2025, și la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), pentru perioada 2026-2030, aplicând normele de contabilizare stabilite în prezentul regulament. |
| Raportul de conformitate include o evaluare a: | Raportul de conformitate include o evaluare a: |
| (a) | politicilor și măsurilor privind
  compromisurile
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„1.   Până la 15 martie 2027 pentru perioada 2021-2025 și până la 15 martie 2032 pentru perioada 2026-2030, statele membre prezintă Comisiei un raport de conformitate care să conțină bilanțul emisiilor totale și al absorbțiilor totale pentru perioada relevantă privind fiecare din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), pentru perioada 2021-2025, și la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), pentru perioada 2026-2030, aplicând normele de contabilizare stabilite în prezentul regulament.

„1.   Până la 15 martie 2027 pentru perioada 2021-2025 și până la 15 martie 2032 pentru perioada 2026-2030, statele membre prezintă Comisiei un raport de conformitate care să conțină bilanțul emisiilor totale și al absorbțiilor totale pentru perioada relevantă privind fiecare din categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(f), pentru perioada 2021-2025, și la articolul 2 alineatul (2) literele (a)-(j), pentru perioada 2026-2030, aplicând normele de contabilizare stabilite în prezentul regulament.

Raportul de conformitate include o evaluare a:

Raportul de conformitate include o evaluare a:

(a)

politicilor și măsurilor privind
  compromisurile
  ;

compromisurile

| (a) | politicilor și măsurilor privind
  posibilele compromisuri cu alte obiective și strategii de mediu ale Uniunii, cum ar fi cele prevăzute în cel de-al 8-lea Program de acțiune pentru mediu și în strategiile UE în domeniul biodiversității și al bioeconomiei
  ; |
| --- | --- |

(a)

politicilor și măsurilor privind
  posibilele compromisuri cu alte obiective și strategii de mediu ale Uniunii, cum ar fi cele prevăzute în cel de-al 8-lea Program de acțiune pentru mediu și în strategiile UE în domeniul biodiversității și al bioeconomiei
  ;

posibilele compromisuri cu alte obiective și strategii de mediu ale Uniunii, cum ar fi cele prevăzute în cel de-al 8-lea Program de acțiune pentru mediu și în strategiile UE în domeniul biodiversității și al bioeconomiei

| (aa) | măsurilor luate de statele membre pentru a respecta articolul 4 alineatul (4a); |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

măsurilor luate de statele membre pentru a respecta articolul 4 alineatul (4a);

măsurilor luate de statele membre pentru a respecta articolul 4 alineatul (4a);

| (b) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

(b)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| (b) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea
  , inclusiv a politicilor și măsurilor de reducere a vulnerabilității terenurilor la perturbări naturale și la climă
  ; |
| --- | --- |

(b)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea
  , inclusiv a politicilor și măsurilor de reducere a vulnerabilității terenurilor la perturbări naturale și la climă
  ;

, inclusiv a politicilor și măsurilor de reducere a vulnerabilității terenurilor la perturbări naturale și la climă

| (c) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate. |
| --- | --- |

(c)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate.

| (c) | sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate; |
| --- | --- |

(c)

sinergiilor dintre atenuarea schimbărilor climatice și biodiversitate;

Un astfel de raport conține, de asemenea, după caz, detalii privind intenția de utiliza flexibilitățile menționate la articolul 11 și cuantumurile aferente, sau privind utilizarea unor astfel de flexibilități și cuantumuri aferente.”;

Un astfel de raport conține, de asemenea, după caz, detalii privind intenția de utiliza flexibilitățile menționate la articolul 11 și cuantumurile aferente, sau privind utilizarea unor astfel de flexibilități și cuantumuri aferente.
  Rapoartele sunt puse la dispoziția publicului, într-o formă ușor accesibilă.

Rapoartele sunt puse la dispoziția publicului, într-o formă ușor accesibilă.

Raportul de conformitate se bazează pe seturi de date anuale, inclusiv pe informațiile obținute din sistemele de monitorizare a solului, cum ar fi studiile LUCAS, utilizând eșantioane cu o adâncime de cel puțin 30cm și incluzând toți parametrii relevanți care afectează potențialul solului de a sechestra carbonul.”

Raportul de conformitate se bazează pe seturi de date anuale, inclusiv pe informațiile obținute din sistemele de monitorizare a solului, cum ar fi studiile LUCAS, utilizând eșantioane cu o adâncime de cel puțin 30cm și incluzând toți parametrii relevanți care afectează potențialul solului de a sechestra carbonul.”

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Se introduce următorul articol 15a: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(16a)

(16a)

Se introduce următorul articol 15a:

„Articolul 15a

„Articolul 15a

Accesul la justiție

Accesul la justiție

1.
     
  Statele membre se asigură că, în conformitate cu sistemul juridic național, membrii publicului în cauză care îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatul (2) au acces la o cale de atac în fața unei instanțe judecătorești sau a unui alt organism independent și imparțial instituit prin lege, pentru a contesta nerespectarea obligațiilor legale prevăzute la articolele 4-10.

2.
     
  Se consideră că membrii publicului în cauză au acces la o cale de atac, astfel cum se prevede la alineatul (1), atunci când:

| (a) | au un interes suficient; sau |
| --- | --- |

(a)

(a)

au un interes suficient; sau

au un interes suficient; sau

| (b) | invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară. |
| --- | --- |

(b)

(b)

invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară.

invocă încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun acest aspect drept condiție preliminară.

Ceea ce constituie un interes suficient se stabilește de către statele membre, în conformitate cu obiectivul de a oferi membrilor publicului în cauză acces larg la justiție, precum și cu Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu.

Ceea ce constituie un interes suficient se stabilește de către statele membre, în conformitate cu obiectivul de a oferi membrilor publicului în cauză acces larg la justiție, precum și cu Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu.

În acest sens, interesul oricărei organizații neguvernamentale care activează în domeniul protecției mediului și care îndeplinește condițiile prevăzute de dreptul intern este considerat suficient în sensul prezentului alineat.

În acest sens, interesul oricărei organizații neguvernamentale care activează în domeniul protecției mediului și care îndeplinește condițiile prevăzute de dreptul intern este considerat suficient în sensul prezentului alineat.

3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu exclud posibilitatea de a recurge la o cale de atac preliminară în fața unei autorități administrative și nu aduc atingere cerinței de a epuiza toate căile de atac administrative înainte de a recurge la căile de atac judiciare, dacă dreptul intern prevede o astfel de obligație. Orice astfel de procedură trebuie să fie corectă, echitabilă și rapidă și să nu implice costuri prohibitive.

4.
     
  Statele membre se asigură că informațiile practice privind accesul la căile de atac administrative și judiciare sunt puse la dispoziția publicului într-o manieră accesibilă.”

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | se introduce următorul articol 16a: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(17)

(17)

se introduce următorul articol 16a:

eliminat

eliminat

Articolul 16a

Articolul 16a

Procedura comitetului

Procedura comitetului

1.
     
  Comisia este asistată de Comitetul privind schimbările climatice instituit prin articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/1999. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (44)

  .

2.
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011;

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Regulamentul (UE) 2018/841

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului
  un raport în termen de șase luni de la [...] evaluarea la nivel global convenită
  în
  temeiul articolului 14 din Acordul de la Paris
  cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament
  , inclusiv, dacă este relevantă, o evaluare a impactelor flexibilităților menționate
  la articolul 
  11, precum și cu privire la contribuția prezentului regulament la obiectivul general al Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 și la contribuția sa la obiectivele Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește
  necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii, în vederea creșterii necesare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune
  , și formulează propuneri, dacă este cazul
  . | 2.   Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului, în
  2025, 2027 și 2032, un raport intermediar
  cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament
  și progresele înregistrate pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite
  la articolul 
  4
  . |
| | 2a.
     
  În termen de cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global convenită în temeiul articolului 14 din Acordul de la Paris, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind contribuția prezentului regulament la obiectivul Uniunii de neutralitate climatică și la obiectivele intermediare în materie de climă stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119, la obiectivele Acordului de la Paris și la alte obiective de mediu ale Uniunii și la obiectivele Pactului verde european și la strategiile și legislația relevantă care îl însoțesc, inclusiv o evaluare a impactului flexibilităților menționate la articolul 11 asupra realizării obiectivelor prezentului regulament. Raportul evaluează
  necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii, în vederea creșterii necesare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune
  și a necesității de a atinge obiectivele de mediu ale Uniunii, ținând seama de orice îmbunătățire viitoare a sistemului de monitorizare, de colectare a datelor și de raportare privind pădurile și solurile. Raportul ține seama de cele mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv de ultimele rapoarte ale IPCC, IPBES și ale Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119. |
| În urma
  raportului
  , Comisia face propuneri legislative atunci când consideră necesar. În special, propunerile stabilesc
  obiective anuale
  și
  guvernanța care vizează atingerea obiectivului de neutralitate climatică până în 2035, astfel cum se prevede
  la articolul 4 alineatul (
  4
  )
  , politici
  și
  măsuri suplimentare ale Uniunii, precum și un cadru post2035, inclusiv în
  domeniul de aplicare al
  regulamentului privind
  emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din
  sectoare suplimentare
  ,
  cum ar fi mediul marin
  și
  cel
  de apă dulce. | În urma
  acestui raport
  , Comisia face propuneri legislative atunci când consideră necesar. În special, propunerile stabilesc
  politici
  și
  măsuri suplimentare ale Uniunii pentru atingerea obiectivelor LULUCF după 2030 menționate
  la articolul 4 alineatul (
  3
  ) și
  extind
  domeniul de aplicare al
  prezentului regulament pentru a include
  emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din
  ecosistemele marine
  ,
  de coastă și de
  apă dulce
  , pe baza unor metodologii științifice solide,
  și
  pentru a stabili obiective suplimentare separate
  de
  absorbții nete pentru aceste ecosisteme
  . |
| | 2b.
     
  După intrarea în vigoare a unui act legislativ privind un cadru de reglementare al Uniunii pentru refacerea naturii, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a coerenței prezentului regulament, în special a angajamentelor și obiectivelor stabilite la articolul 4, cu obiectivele actului legislativ respectiv. Raportul poate fi însoțit, după caz, de propuneri legislative de modificare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului
  un raport în termen de șase luni de la [...] evaluarea la nivel global convenită
  în
  temeiul articolului 14 din Acordul de la Paris
  cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament
  , inclusiv, dacă este relevantă, o evaluare a impactelor flexibilităților menționate
  la articolul 
  11, precum și cu privire la contribuția prezentului regulament la obiectivul general al Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 și la contribuția sa la obiectivele Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește
  necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii, în vederea creșterii necesare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune
  , și formulează propuneri, dacă este cazul
  .

2.   Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului, în
  2025, 2027 și 2032, un raport intermediar
  cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament
  și progresele înregistrate pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite
  la articolul 
  4
  .

2a.
     
  În termen de cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global convenită în temeiul articolului 14 din Acordul de la Paris, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind contribuția prezentului regulament la obiectivul Uniunii de neutralitate climatică și la obiectivele intermediare în materie de climă stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119, la obiectivele Acordului de la Paris și la alte obiective de mediu ale Uniunii și la obiectivele Pactului verde european și la strategiile și legislația relevantă care îl însoțesc, inclusiv o evaluare a impactului flexibilităților menționate la articolul 11 asupra realizării obiectivelor prezentului regulament. Raportul evaluează
  necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii, în vederea creșterii necesare a reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor în Uniune
  și a necesității de a atinge obiectivele de mediu ale Uniunii, ținând seama de orice îmbunătățire viitoare a sistemului de monitorizare, de colectare a datelor și de raportare privind pădurile și solurile. Raportul ține seama de cele mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv de ultimele rapoarte ale IPCC, IPBES și ale Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119.

În urma
  raportului
  , Comisia face propuneri legislative atunci când consideră necesar. În special, propunerile stabilesc
  obiective anuale
  și
  guvernanța care vizează atingerea obiectivului de neutralitate climatică până în 2035, astfel cum se prevede
  la articolul 4 alineatul (
  4
  )
  , politici
  și
  măsuri suplimentare ale Uniunii, precum și un cadru post2035, inclusiv în
  domeniul de aplicare al
  regulamentului privind
  emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din
  sectoare suplimentare
  ,
  cum ar fi mediul marin
  și
  cel
  de apă dulce.

raportului

obiective anuale

guvernanța care vizează atingerea obiectivului de neutralitate climatică până în 2035, astfel cum se prevede

4

, politici

măsuri suplimentare ale Uniunii, precum și un cadru post2035, inclusiv în

regulamentului privind

sectoare suplimentare

cum ar fi mediul marin

cel

În urma
  acestui raport
  , Comisia face propuneri legislative atunci când consideră necesar. În special, propunerile stabilesc
  politici
  și
  măsuri suplimentare ale Uniunii pentru atingerea obiectivelor LULUCF după 2030 menționate
  la articolul 4 alineatul (
  3
  ) și
  extind
  domeniul de aplicare al
  prezentului regulament pentru a include
  emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din
  ecosistemele marine
  ,
  de coastă și de
  apă dulce
  , pe baza unor metodologii științifice solide,
  și
  pentru a stabili obiective suplimentare separate
  de
  absorbții nete pentru aceste ecosisteme
  .

acestui raport

politici

măsuri suplimentare ale Uniunii pentru atingerea obiectivelor LULUCF după 2030 menționate

3

extind

prezentului regulament pentru a include

ecosistemele marine

de coastă și de

, pe baza unor metodologii științifice solide,

pentru a stabili obiective suplimentare separate

absorbții nete pentru aceste ecosisteme

2b.
     
  După intrarea în vigoare a unui act legislativ privind un cadru de reglementare al Uniunii pentru refacerea naturii, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a coerenței prezentului regulament, în special a angajamentelor și obiectivelor stabilite la articolul 4, cu obiectivele actului legislativ respectiv. Raportul poate fi însoțit, după caz, de propuneri legislative de modificare a prezentului regulament.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 1 – subpunctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| angajamentele și obiectivele naționale ale statului membru privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/841
  și contribuțiile acestuia vizează atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la zero până în 2035 și, ulterior, obținerea de emisii negative în temeiul articolului 4 alineatul (4) din regulamentul respectiv
  ; | angajamentele și obiectivele naționale ale statului membru privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/841; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

angajamentele și obiectivele naționale ale statului membru privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/841
  și contribuțiile acestuia vizează atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la zero până în 2035 și, ulterior, obținerea de emisii negative în temeiul articolului 4 alineatul (4) din regulamentul respectiv
  ;

angajamentele și obiectivele naționale ale statului membru privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/841;

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 26 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | La articolul 26 alineatul (6) se adaugă următoarea literă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

La articolul 26 alineatul (6) se adaugă următoarea literă:

| „(aa) | modificarea anexei V partea 3 literele (b) și (c) în vederea adăugării categoriilor de terenuri la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul protecției și, respectiv, la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul refacerii, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii în domeniul mediului.”; |
| --- | --- |

„(aa)

„(aa)

modificarea anexei V partea 3 literele (b) și (c) în vederea adăugării categoriilor de terenuri la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul protecției și, respectiv, la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul refacerii, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii în domeniul mediului.”;

modificarea anexei V partea 3 literele (b) și (c) în vederea adăugării categoriilor de terenuri la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul protecției și, respectiv, la cele vizate de sistemul de monitorizare a unităților de utilizare a terenurilor care fac obiectul refacerii, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii în domeniul mediului.”;

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 38 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La finalizarea revizuirii cuprinzătoare efectuate în temeiul alineatului (1), Comisia
  determină
  ,
  prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare, suma totală
  a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele de inventar corectate, pentru fiecare stat membru, separate în date privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 și date privind emisiile menționate în partea 1 litera (c) din anexa V la prezentul regulament, și determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841.; | La finalizarea revizuirii cuprinzătoare efectuate în temeiul alineatului (1), Comisia
  adoptă acte delegate
  ,
  în conformitate cu articolul 43,
  de
  completare a prezentului regulament prin stabilirea sumei totale
  a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele de inventar corectate, pentru fiecare stat membru, separate în date privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 și date privind emisiile menționate în partea 1 litera (c) din anexa V la prezentul regulament, și determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La finalizarea revizuirii cuprinzătoare efectuate în temeiul alineatului (1), Comisia
  determină
  ,
  prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare, suma totală
  a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele de inventar corectate, pentru fiecare stat membru, separate în date privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 și date privind emisiile menționate în partea 1 litera (c) din anexa V la prezentul regulament, și determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841.;

determină

prin intermediul unor acte

punere în aplicare, suma totală

La finalizarea revizuirii cuprinzătoare efectuate în temeiul alineatului (1), Comisia
  adoptă acte delegate
  ,
  în conformitate cu articolul 43,
  de
  completare a prezentului regulament prin stabilirea sumei totale
  a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele de inventar corectate, pentru fiecare stat membru, separate în date privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul (UE) 2018/842 și date privind emisiile menționate în partea 1 litera (c) din anexa V la prezentul regulament, și determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul (UE) 2018/841.

adoptă acte delegate

în conformitate cu articolul 43,

completare a prezentului regulament prin stabilirea sumei totale

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II

Anexa II

Regulamentul (UE) 2018/841

Anexa IIa – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Obiectivul Uniunii și obiectivele naționale ale statelor membre privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatul (2), care trebuie atinse în 2030

| Stat membru | Valoarea reducerii nete a emisiilor de gaze cu efect de seră în kt de echivalent CO2 în 2030 |
| --- | --- |
| Belgia | -1 352 |
| Bulgaria | -9 718 |
| Cehia | -1 228 |
| Danemarca | 5 338 |
| Germania | -30 840 |
| Estonia | -2 545 |
| Irlanda | 3 728 |
| Grecia | -4 373 |
| Spania | -43 635 |
| Franța | -34 046 |
| Croația | -5 527 |
| Italia | -35 758 |
| Cipru | -352 |
| Letonia | -644 |
| Lituania | -4 633 |
| Luxemburg | -403 |
| Ungaria | -5 724 |
| Malta | 2 |
| Țările de Jos | 4 523 |
| Austria | -5 650 |
| Polonia | -38 098 |
| Portugalia | -1 358 |
| România | -25 665 |
| Slovenia | -146 |
| Slovacia | -6 821 |
| Finlanda | -17 754 |
| Suedia | -47 321 |
| EU-27 | - 310 000 |

Stat membru

Valoarea reducerii nete a emisiilor de gaze cu efect de seră în kt de echivalent CO2 în 2030

Belgia

-1 352

Bulgaria

-9 718

Cehia

-1 228

Danemarca

5 338

Germania

-30 840

Estonia

-2 545

Irlanda

3 728

Grecia

-4 373

Spania

-43 635

Franța

-34 046

Croația

-5 527

Italia

-35 758

Cipru

-352

Letonia

-644

Lituania

-4 633

Luxemburg

-403

Ungaria

-5 724

Malta

2

Țările de Jos

4 523

Austria

-5 650

Polonia

-38 098

Portugalia

-1 358

România

-25 665

Slovenia

-146

Slovacia

-6 821

Finlanda

-17 754

Suedia

-47 321

EU-27

- 310 000

Amendamentul

Amendamentul

Obiectivul Uniunii și obiectivele naționale ale statelor membre privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră în temeiul articolului 4 alineatul (2), care trebuie atinse în 2030

| Stat membru | Valoarea reducerii nete a emisiilor de gaze cu efect de seră în kt de echivalent CO2 în 2030 |
| --- | --- |
| Belgia | Cel puțin
  -1 352 |
| Bulgaria | Cel puțin
  -9 718 |
| Cehia | Cel puțin
  -1 228 |
| Danemarca | Cel puțin
  -5 338 |
| Germania | Cel puțin
   -30 840 |
| Estonia | Cel puțin
  -2 545 |
| Irlanda | Cel puțin
   -3 728 |
| Grecia | Cel puțin
  -4 373 |
| Spania | Cel puțin
  -43 635 |
| Franța | Cel puțin
   -34 046 |
| Croația | Cel puțin
   -5 527 |
| Italia | Cel puțin
   -35 758 |
| Cipru | Cel puțin
   – 352 |
| Letonia | Cel puțin
   – 644 |
| Lituania | Cel puțin
  -4 633 |
| Luxemburg | Cel puțin
   – 403 |
| Ungaria | Cel puțin
   -5 724 |
| Malta | Cel puțin
  2 |
| Țările de Jos | Cel puțin
  -4 523 |
| Austria | Cel puțin
  -5 650 |
| Polonia | Cel puțin
  -38 098 |
| Portugalia | Cel puțin
  -1 358 |
| România | Cel puțin
  -25 665 |
| Slovenia | Cel puțin
   – 146 |
| Slovacia | Cel puțin
  -6 821 |
| Finlanda | Cel puțin
  -17 754 |
| Suedia | Cel puțin
  -47 321 |
| EU-27 | Cel puțin
  - 310 000 |

Stat membru

Valoarea reducerii nete a emisiilor de gaze cu efect de seră în kt de echivalent CO2 în 2030

Belgia

Cel puțin
  -1 352

Cel puțin

Bulgaria

Cel puțin
  -9 718

Cel puțin

Cehia

Cel puțin
  -1 228

Cel puțin

Danemarca

Cel puțin
  -5 338

Cel puțin

Germania

Cel puțin
   -30 840

Cel puțin

Estonia

Cel puțin
  -2 545

Cel puțin

Irlanda

Cel puțin
   -3 728

Cel puțin

Grecia

Cel puțin
  -4 373

Cel puțin

Spania

Cel puțin
  -43 635

Cel puțin

Franța

Cel puțin
   -34 046

Cel puțin

Croația

Cel puțin
   -5 527

Cel puțin

Italia

Cel puțin
   -35 758

Cel puțin

Cipru

Cel puțin
   – 352

Cel puțin

Letonia

Cel puțin
   – 644

Cel puțin

Lituania

Cel puțin
  -4 633

Cel puțin

Luxemburg

Cel puțin
   – 403

Cel puțin

Ungaria

Cel puțin
   -5 724

Cel puțin

Malta

Cel puțin
  2

Cel puțin

Țările de Jos

Cel puțin
  -4 523

Cel puțin

Austria

Cel puțin
  -5 650

Cel puțin

Polonia

Cel puțin
  -38 098

Cel puțin

Portugalia

Cel puțin
  -1 358

Cel puțin

România

Cel puțin
  -25 665

Cel puțin

Slovenia

Cel puțin
   – 146

Cel puțin

Slovacia

Cel puțin
  -6 821

Cel puțin

Finlanda

Cel puțin
  -17 754

Cel puțin

Suedia

Cel puțin
  -47 321

Cel puțin

EU-27

Cel puțin
  - 310 000

Cel puțin

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III

Anexa III

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul V – partea 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999 se înlocuiește cu următorul text: | Partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999 se înlocuiește cu următorul text: |
| „Date explicite la nivel geografic privind transformarea destinației terenurilor în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES. Inventarul gazelor cu efect de seră funcționează cu ajutorul bazelor de date electronice și
  a
  sistemelor de informații geografice și cuprinde: | „Date explicite la nivel geografic privind transformarea destinației terenurilor în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES
  , cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019
  . Inventarul gazelor cu efect de seră funcționează cu ajutorul bazelor de date electronice și
  al
  sistemelor de informații geografice
  pentru care instituțiile Uniunii oferă sprijin
  și
  asistență adecvate statelor membre cu scopul de a asigura coerența și transparența datelor colectate și
  cuprinde: |
| (a) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor pe terenuri cu stocuri mari de carbon, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999 se înlocuiește cu următorul text:

Partea 3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999 se înlocuiește cu următorul text:

„Date explicite la nivel geografic privind transformarea destinației terenurilor în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES. Inventarul gazelor cu efect de seră funcționează cu ajutorul bazelor de date electronice și
  a
  sistemelor de informații geografice și cuprinde:

a

„Date explicite la nivel geografic privind transformarea destinației terenurilor în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES
  , cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019
  . Inventarul gazelor cu efect de seră funcționează cu ajutorul bazelor de date electronice și
  al
  sistemelor de informații geografice
  pentru care instituțiile Uniunii oferă sprijin
  și
  asistență adecvate statelor membre cu scopul de a asigura coerența și transparența datelor colectate și
  cuprinde:

, cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019

al

pentru care instituțiile Uniunii oferă sprijin

asistență adecvate statelor membre cu scopul de a asigura coerența și transparența datelor colectate și

(a)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor pe terenuri cu stocuri mari de carbon, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001;

| (a) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor pe terenuri cu stocuri mari de carbon, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor pe terenuri cu stocuri mari de carbon, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/2001;

| (b) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul protecției, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii: |
| --- | --- |

(b)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul protecției, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii:

| (b) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul protecției, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii: |
| --- | --- |

(b)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul protecției, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii:

| | — | terenuri bogate în biodiversitate, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

—

terenuri bogate în biodiversitate, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001;

| | — | terenuri bogate în biodiversitate, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

—

terenuri bogate în biodiversitate, astfel cum sunt definite la articolul 29 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/2001;

| | — | siturile de importanță comunitară și ariile speciale de conservare, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (1), și unitățile terestre din afara acestora care fac obiectul măsurilor de protecție și de conservare în temeiul articolului 6 alineatele (1) și (2) din directiva respectivă în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

siturile de importanță comunitară și ariile speciale de conservare, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (1), și unitățile terestre din afara acestora care fac obiectul măsurilor de protecție și de conservare în temeiul articolului 6 alineatele (1) și (2) din directiva respectivă în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor;

1

| | — | siturile de importanță comunitară și ariile speciale de conservare, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (1), și unitățile terestre din afara acestora care fac obiectul măsurilor de protecție și de conservare în temeiul articolului 6 alineatele (1) și (2) din directiva respectivă în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

siturile de importanță comunitară și ariile speciale de conservare, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (1), și unitățile terestre din afara acestora care fac obiectul măsurilor de protecție și de conservare în temeiul articolului 6 alineatele (1) și (2) din directiva respectivă în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor;

1

| | — | ariile de reproducere și de odihnă ale speciilor enumerate în anexa IV la Directiva 92/43/CEE care fac obiectul măsurilor de protecție prevăzute la articolul 12 din directiva respectivă; |
| --- | --- | --- |

—

ariile de reproducere și de odihnă ale speciilor enumerate în anexa IV la Directiva 92/43/CEE care fac obiectul măsurilor de protecție prevăzute la articolul 12 din directiva respectivă;

| | — | ariile de reproducere și de odihnă ale speciilor enumerate în anexa IV la Directiva 92/43/CEE care fac obiectul măsurilor de protecție prevăzute la articolul 12 din directiva respectivă; |
| --- | --- | --- |

—

ariile de reproducere și de odihnă ale speciilor enumerate în anexa IV la Directiva 92/43/CEE care fac obiectul măsurilor de protecție prevăzute la articolul 12 din directiva respectivă;

| | — | habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se găsesc în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care contribuie la atingerea unui stadiu corespunzător de conservare a acestor habitate și specii în conformitate cu articolul 2 din directiva respectivă sau care pot face obiectul unor măsuri preventive și de remediere în temeiul Directivei 2004/35/CE (2); |
| --- | --- | --- |

—

habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se găsesc în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care contribuie la atingerea unui stadiu corespunzător de conservare a acestor habitate și specii în conformitate cu articolul 2 din directiva respectivă sau care pot face obiectul unor măsuri preventive și de remediere în temeiul Directivei 2004/35/CE (2);

2

| | — | habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se găsesc în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care contribuie la atingerea unui stadiu corespunzător de conservare a acestor habitate și specii în conformitate cu articolul 2 din directiva respectivă sau care pot face obiectul unor măsuri preventive și de remediere în temeiul Directivei 2004/35/CE (2); |
| --- | --- | --- |

—

habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se găsesc în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care contribuie la atingerea unui stadiu corespunzător de conservare a acestor habitate și specii în conformitate cu articolul 2 din directiva respectivă sau care pot face obiectul unor măsuri preventive și de remediere în temeiul Directivei 2004/35/CE (2);

2

| | — | ariile de protecție specială clasificate în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și unitățile de teren din afara acestora care fac obiectul unor măsuri de protecție și de conservare în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE și al articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

ariile de protecție specială clasificate în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și unitățile de teren din afara acestora care fac obiectul unor măsuri de protecție și de conservare în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE și al articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor;

3

| | — | ariile de protecție specială clasificate în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și unitățile de teren din afara acestora care fac obiectul unor măsuri de protecție și de conservare în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE și al articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

ariile de protecție specială clasificate în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și unitățile de teren din afara acestora care fac obiectul unor măsuri de protecție și de conservare în temeiul articolului 4 din Directiva 2009/147/CE și al articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE în vederea îndeplinirii obiectivelor de conservare a siturilor;

3

| | — | unitățile de teren care fac obiectul unor măsuri de conservare a păsărilor declarate ca nefiind în stare de siguranță în temeiul articolului 12 din Directiva 2009/147/CE pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (4) a doua teză din directiva respectivă de a depune eforturi pentru a evita poluarea și deteriorarea habitatelor sau pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 3 din directiva respectivă de a conserva și menține o diversitate și o suprafață pentru habitate suficientă pentru speciile de păsări; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul unor măsuri de conservare a păsărilor declarate ca nefiind în stare de siguranță în temeiul articolului 12 din Directiva 2009/147/CE pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (4) a doua teză din directiva respectivă de a depune eforturi pentru a evita poluarea și deteriorarea habitatelor sau pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 3 din directiva respectivă de a conserva și menține o diversitate și o suprafață pentru habitate suficientă pentru speciile de păsări;

| | — | unitățile de teren care fac obiectul unor măsuri de conservare a păsărilor declarate ca nefiind în stare de siguranță în temeiul articolului 12 din Directiva 2009/147/CE pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (4) a doua teză din directiva respectivă de a depune eforturi pentru a evita poluarea și deteriorarea habitatelor sau pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 3 din directiva respectivă de a conserva și menține o diversitate și o suprafață pentru habitate suficientă pentru speciile de păsări; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul unor măsuri de conservare a păsărilor declarate ca nefiind în stare de siguranță în temeiul articolului 12 din Directiva 2009/147/CE pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 4 alineatul (4) a doua teză din directiva respectivă de a depune eforturi pentru a evita poluarea și deteriorarea habitatelor sau pentru a îndeplini cerința prevăzută la articolul 3 din directiva respectivă de a conserva și menține o diversitate și o suprafață pentru habitate suficientă pentru speciile de păsări;

| | — | orice alte habitate pe care statul membru le desemnează în scopuri echivalente cu cele prevăzute în Directivele 92/42/CEE și 2009/147/CE; |
| --- | --- | --- |

—

orice alte habitate pe care statul membru le desemnează în scopuri echivalente cu cele prevăzute în Directivele 92/42/CEE și 2009/147/CE;

| | — | orice alte habitate pe care statul membru le desemnează în scopuri echivalente cu cele prevăzute în Directivele 92/42/CEE și 2009/147/CE; |
| --- | --- | --- |

—

orice alte habitate pe care statul membru le desemnează în scopuri echivalente cu cele prevăzute în Directivele 92/42/CEE și 2009/147/CE;

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru protejarea și asigurarea nedeteriorării stării ecologice a acelor corpuri de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru protejarea și asigurarea nedeteriorării stării ecologice a acelor corpuri de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

4

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru protejarea și asigurarea nedeteriorării stării ecologice a acelor corpuri de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4); |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru protejarea și asigurarea nedeteriorării stării ecologice a acelor corpuri de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4);

4

| | — | zonele inundabile naturale sau zonele de retenție a apelor din inundații protejate de statele membre în ceea ce privește gestionarea riscului de inundații în temeiul Directivei 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5); |
| --- | --- | --- |

—

zonele inundabile naturale sau zonele de retenție a apelor din inundații protejate de statele membre în ceea ce privește gestionarea riscului de inundații în temeiul Directivei 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5);

5

| | — | zonele inundabile naturale sau zonele de retenție a apelor din inundații protejate de statele membre în ceea ce privește gestionarea riscului de inundații în temeiul Directivei 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5); |
| --- | --- | --- |

—

zonele inundabile naturale sau zonele de retenție a apelor din inundații protejate de statele membre în ceea ce privește gestionarea riscului de inundații în temeiul Directivei 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5);

5

| | — | zonele protejate desemnate de statele membre în vederea atingerii obiectivelor privind zonele protejate; |
| --- | --- | --- |

—

zonele protejate desemnate de statele membre în vederea atingerii obiectivelor privind zonele protejate;

zonele protejate desemnate de statele membre în vederea atingerii obiectivelor privind zonele protejate;

| (c) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul refacerii, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii: |
| --- | --- |

(c)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul refacerii, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii:

| (c) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul refacerii, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii: |
| --- | --- |

(c)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor care fac obiectul refacerii, definit ca teren acoperit de una sau mai multe dintre următoarele categorii:

| | — | siturile de importanță comunitară, ariile speciale de conservare și ariile de protecție specială, astfel cum sunt descrise la litera (b) de mai sus, împreună cu unitățile de teren din afara acestora care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere sau măsuri compensatorii care vizează îndeplinirea obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

siturile de importanță comunitară, ariile speciale de conservare și ariile de protecție specială, astfel cum sunt descrise la litera (b) de mai sus, împreună cu unitățile de teren din afara acestora care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere sau măsuri compensatorii care vizează îndeplinirea obiectivelor de conservare a siturilor;

| | — | siturile de importanță comunitară, ariile speciale de conservare și ariile de protecție specială, astfel cum sunt descrise la litera (b) de mai sus, împreună cu unitățile de teren din afara acestora care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere sau măsuri compensatorii care vizează îndeplinirea obiectivelor de conservare a siturilor; |
| --- | --- | --- |

—

siturile de importanță comunitară, ariile speciale de conservare și ariile de protecție specială, astfel cum sunt descrise la litera (b) de mai sus, împreună cu unitățile de teren din afara acestora care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere sau măsuri compensatorii care vizează îndeplinirea obiectivelor de conservare a siturilor;

| | — | habitatele speciilor de păsări sălbatice menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2009/147/CE sau enumerate în anexa I la aceasta, care se găsesc în afara ariilor de protecție specială și care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere în sensul Directivei 2009/147/CE; |
| --- | --- | --- |

—

habitatele speciilor de păsări sălbatice menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2009/147/CE sau enumerate în anexa I la aceasta, care se găsesc în afara ariilor de protecție specială și care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere în sensul Directivei 2009/147/CE;

| | — | habitatele speciilor de păsări sălbatice menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2009/147/CE sau enumerate în anexa I la aceasta, care se găsesc în afara ariilor de protecție specială și care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere în sensul Directivei 2009/147/CE; |
| --- | --- | --- |

—

habitatele speciilor de păsări sălbatice menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2009/147/CE sau enumerate în anexa I la aceasta, care se găsesc în afara ariilor de protecție specială și care au fost identificate ca necesitând măsuri de refacere în sensul Directivei 2009/147/CE;

| | — | habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se află în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care sunt identificate ca necesitând măsuri de refacere în scopul atingerii unui stadiu corespunzător de conservare în temeiul Directivei 92/43/CEE și/sau identificate ca necesitând măsuri de remediere în sensul articolului 6 din Directiva 2004/35/CE; |
| --- | --- | --- |

—

habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se află în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care sunt identificate ca necesitând măsuri de refacere în scopul atingerii unui stadiu corespunzător de conservare în temeiul Directivei 92/43/CEE și/sau identificate ca necesitând măsuri de remediere în sensul articolului 6 din Directiva 2004/35/CE;

| | — | habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se află în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care sunt identificate ca necesitând măsuri de refacere în scopul atingerii unui stadiu corespunzător de conservare în temeiul Directivei 92/43/CEE și/sau identificate ca necesitând măsuri de remediere în sensul articolului 6 din Directiva 2004/35/CE; |
| --- | --- | --- |

—

habitatele naturale enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE și habitatele speciilor enumerate în anexa II la Directiva 92/43/CEE care se află în afara siturilor de importanță comunitară sau a ariilor speciale de conservare și care sunt identificate ca necesitând măsuri de refacere în scopul atingerii unui stadiu corespunzător de conservare în temeiul Directivei 92/43/CEE și/sau identificate ca necesitând măsuri de remediere în sensul articolului 6 din Directiva 2004/35/CE;

| | — | zonele identificate ca având nevoie de refacere în conformitate cu un plan de refacere a naturii aplicabil într-un stat membru; |
| --- | --- | --- |

—

zonele identificate ca având nevoie de refacere în conformitate cu un plan de refacere a naturii aplicabil într-un stat membru;

| | — | zonele identificate ca având nevoie de refacere
  sau cele care fac obiectul măsurilor pentru asigurarea nedeteriorării
  în conformitate cu un plan de refacere a naturii aplicabil într-un stat membru; |
| --- | --- | --- |

—

zonele identificate ca având nevoie de refacere
  sau cele care fac obiectul măsurilor pentru asigurarea nedeteriorării
  în conformitate cu un plan de refacere a naturii aplicabil într-un stat membru;

sau cele care fac obiectul măsurilor pentru asigurarea nedeteriorării

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru readucerea la o stare ecologică bună a corpurilor de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE sau al măsurilor necesare pentru readucerea acestor corpuri la o stare ecologică foarte bună, în cazul în care legea impune acest lucru; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru readucerea la o stare ecologică bună a corpurilor de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE sau al măsurilor necesare pentru readucerea acestor corpuri la o stare ecologică foarte bună, în cazul în care legea impune acest lucru;

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru readucerea la o stare ecologică bună a corpurilor de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE sau al măsurilor necesare pentru readucerea acestor corpuri la o stare ecologică foarte bună, în cazul în care legea impune acest lucru; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor necesare pentru readucerea la o stare ecologică bună a corpurilor de apă de suprafață menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE sau al măsurilor necesare pentru readucerea acestor corpuri la o stare ecologică foarte bună, în cazul în care legea impune acest lucru;

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor de recreere și de refacere a zonelor umede, astfel cum se menționează în anexa VI.B punctul (vii) la Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor de recreere și de refacere a zonelor umede, astfel cum se menționează în anexa VI.B punctul (vii) la Directiva 2000/60/CE;

| | — | unitățile de teren care fac obiectul măsurilor de recreere și de refacere a zonelor umede, astfel cum se menționează în anexa VI.B punctul (vii) la Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- | --- |

—

unitățile de teren care fac obiectul măsurilor de recreere și de refacere a zonelor umede, astfel cum se menționează în anexa VI.B punctul (vii) la Directiva 2000/60/CE;

| | — | zonele care necesită refacerea ecosistemelor astfel încât să se obțină o stare bună a ecosistemului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (6); |
| --- | --- | --- |

—

zonele care necesită refacerea ecosistemelor astfel încât să se obțină o stare bună a ecosistemului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (6);

6

| | — | zonele care necesită refacerea ecosistemelor astfel încât să se obțină o stare bună a ecosistemului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (6); |
| --- | --- | --- |

—

zonele care necesită refacerea ecosistemelor astfel încât să se obțină o stare bună a ecosistemului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (6);

6

| (d) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor cu risc climatic ridicat: |
| --- | --- |

(d)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor cu risc climatic ridicat:

| (d) | un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor cu risc climatic ridicat: |
| --- | --- |

(d)

un sistem de monitorizare a unităților privind destinația terenurilor cu risc climatic ridicat:

| | — | zonele care fac obiectul compensării pentru perturbări naturale în temeiul articolului 13b alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

—

zonele care fac obiectul compensării pentru perturbări naturale în temeiul articolului 13b alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/841;

| | — | zonele care fac obiectul compensării pentru perturbări naturale în temeiul articolului 13b alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

—

zonele care fac obiectul compensării pentru perturbări naturale în temeiul articolului 13b alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/841;

| | — | zonele menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2007/60/CE |
| --- | --- | --- |

—

zonele menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2007/60/CE

| | — | zonele menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2007/60/CE |
| --- | --- | --- |

—

zonele menționate la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2007/60/CE

| | — | domeniile identificate în strategia națională de adaptare a statelor membre cu riscuri naturale și provocate de om ridicate, care fac obiectul unor măsuri de reducere a riscurilor de dezastre legate de schimbările climatice. |
| --- | --- | --- |

—

domeniile identificate în strategia națională de adaptare a statelor membre cu riscuri naturale și provocate de om ridicate, care fac obiectul unor măsuri de reducere a riscurilor de dezastre legate de schimbările climatice.

| | — | domeniile identificate în strategia națională de adaptare a statelor membre cu riscuri naturale și provocate de om ridicate, care fac obiectul unor măsuri de reducere a riscurilor de dezastre legate de schimbările climatice. |
| --- | --- | --- |

—

domeniile identificate în strategia națională de adaptare a statelor membre cu riscuri naturale și provocate de om ridicate, care fac obiectul unor măsuri de reducere a riscurilor de dezastre legate de schimbările climatice.

| (da) | un sistem de monitorizare a stocurilor de carbon din sol, utilizând, printre altele, seturile de date anuale furnizate de «Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor» (LUCAS). |
| --- | --- |

(da)

(da)

un sistem de monitorizare a stocurilor de carbon din sol, utilizând, printre altele, seturile de date anuale furnizate de «Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor» (LUCAS).

un sistem de monitorizare a stocurilor de carbon din sol, utilizând, printre altele, seturile de date anuale furnizate de «Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor» (LUCAS).

Inventarul gazelor cu efect de seră trebuie să permită schimbul și integrarea de date între bazele de date electronice și sistemele de informații geografice.

Inventarul gazelor cu efect de seră trebuie să permită schimbul și integrarea de date între bazele de date electronice și sistemele de informații geografice
  , precum și comparabilitatea și accesibilitatea publică a acestora
  .

, precum și comparabilitatea și accesibilitatea publică a acestora

Pentru perioada 2021-2025, metodologia de nivelul 1 în conformitate cu orientările IPCC din 2006 privind inventarele naționale ale GES (gazelor cu efect de seră). În cazul emisiilor și al absorbțiilor pentru un rezervor de carbon care reprezintă cel puțin 25-30 % din emisiile sau absorbțiile dintr-o categorie de surse sau de absorbanți ce constituie o prioritate în sistemul național de inventariere al unui stat membru, deoarece estimarea sa are o influență semnificativă asupra inventarului total de GES al unei țări în ceea ce privește nivelul absolut al emisiilor și absorbțiilor, tendința înregistrată la nivelul emisiilor și al absorbțiilor sau incertitudinea emisiilor și a absorbțiilor din categoriile de destinație a terenurilor, și, începând cu 2026, pentru toate estimările emisiilor și absorbțiilor de carbon, cel puțin metodologia de nivelul 2 în conformitate cu Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES.

Pentru perioada 2021-2025, metodologia de nivelul 1 în conformitate cu orientările IPCC din 2006 privind inventarele naționale ale GES (gazelor cu efect de seră)
  , cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019
  . În cazul emisiilor și al absorbțiilor pentru un rezervor de carbon care reprezintă cel puțin 25-30 % din emisiile sau absorbțiile dintr-o categorie de surse sau de absorbanți ce constituie o prioritate în sistemul național de inventariere al unui stat membru, deoarece estimarea sa are o influență semnificativă asupra inventarului total de GES al unei țări în ceea ce privește nivelul absolut al emisiilor și absorbțiilor, tendința înregistrată la nivelul emisiilor și al absorbțiilor sau incertitudinea emisiilor și a absorbțiilor din categoriile de destinație a terenurilor, și, începând cu 2026, pentru toate estimările emisiilor și absorbțiilor de carbon, cel puțin metodologia de nivelul 2 în conformitate cu Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES
  , cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019
  .

, cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019

, cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019

Începând din 2026, statele membre aplică metodologia de nivelul 3, în conformitate cu orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale GES
  , cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019,
  pentru toate estimările emisiilor și absorbțiilor de carbon care se încadrează în zone cu stocuri mari de unități privind destinația terenurilor menționate la litera (c) de mai sus, în zone cu unități privind destinația terenurilor aflate sub protecție sau în curs de refacere menționate la literele (d) și (e) de mai sus și în zone cu risc climatic viitor ridicat, menționate la litera (f) de mai sus.”

, cu completarea acestora din 2013 și cu perfecționarea acestora din 2019,

---

(*1)  Mențiunile „cp” din titlurile amendamentelor adoptate se referă la părțile corespunzătoare din amendamentele respective.

*1

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0161/2022).

1

(36)  Paris Agreement (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

36

(36)  Paris Agreement (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

36

(1a)  
  EEA, „The European environment — state and outlook 2020”, p. 74.

1a

EEA, „The European environment — state and outlook 2020”, p. 74.

(1b)  
  Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. și Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

1b

Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. și Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(1a)  
  Raportul AEM nr. 6/2019.

1a

Raportul AEM nr. 6/2019.

(1b)  
  AEM, Total gas emissions trends and projections in Europe (Tendințe și previziuni privind emisiile totale de gaze cu efect de seră în Europa) (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1b

AEM, Total gas emissions trends and projections in Europe (Tendințe și previziuni privind emisiile totale de gaze cu efect de seră în Europa) (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1c)  
  AEM, Total gas emissions trends and projections in Europe (Tendințe și previziuni privind emisiile totale de gaze cu efect de seră în Europa) (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1c

AEM, Total gas emissions trends and projections in Europe (Tendințe și previziuni privind emisiile totale de gaze cu efect de seră în Europa) (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1d)  
  Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. (Intensificarea perturbărilor forestiere în Europa și impactul acestora asupra stocării carbonului). In: nature climate change 4 (9), p. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

1d

Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. (Intensificarea perturbărilor forestiere în Europa și impactul acestora asupra stocării carbonului). In: nature climate change 4 (9), p. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

(28)  COM(2019)0640.

28

(28)  COM(2019)0640.

28

(28a)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

28a

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(30)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

30

(31)  
  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

31

Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

(30)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

30

(32)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

32

(32)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

32

(33)  COM(2020) 562 final.

33

(33)  COM(2020)0562.

33

(33a)  
  Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. et al. Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions. Nature Climate Change 11, 613–617 (2021).

33a

Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. et al. Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions. Nature Climate Change 11, 613–617 (2021).

(34)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

34

(34)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

34

(37)  
  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

37

Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

(36a)  

  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

36a

JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(38)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(40)  [...]

40

(41)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(38)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(39a)  
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă (COM(2021)0699).

39a

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă (COM(2021)0699).

(40)  [...]

40

(40a)  
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu referitoare la ciclurile durabile ale carbonului (COM(2021)0800).

40a

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu referitoare la ciclurile durabile ale carbonului (COM(2021)0800).

(40b)  
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu (COM(2018)0673).

40b

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu (COM(2018)0673).

(41)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

1a

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(*)  
  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

*

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

(**)  
  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

**

Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

(44)  
  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

44

Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

(1)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

1

(1)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

1

(2)  Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (JO L 143, 30.4.2004, p. 56).

2

(2)  Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (JO L 143, 30.4.2004, p. 56).

2

(3)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

3

(3)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

3

(4)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

4

(4)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

4

(5)  Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (JO L 288, 6.11.2007, p. 27).

5

(5)  Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (JO L 288, 6.11.2007, p. 27).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

6

(6)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

6

---

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/295 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/295

---

P9_TA(2022)0234

Standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/25)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.

| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în noiembrie 2021, părțile la acesta au recunoscut că menținerea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce semnificativ riscurile și efectele schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a accelera politicile climatice în acest deceniu critic și pentru a reduce decalajul legat de nivelul ambiție al statelor față de obiectivul de 1,5  oC. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow în noiembrie 2021, părțile la acesta au recunoscut că menținerea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce semnificativ riscurile și efectele schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a accelera politicile climatice în acest deceniu critic și pentru a reduce decalajul legat de nivelul ambiție al statelor față de obiectivul de 1,5  oC.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (23). Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID19 asupra sănătății și a bunăstării economice a cetățenilor Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (23). Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID19 asupra sănătății și a bunăstării economice a cetățenilor Uniunii.

| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (23).
  Parlamentul European, în rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european, a solicitat tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic până cel târziu în 2050 și, în rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu, a declarat o urgență climatică și de mediu.
  Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID19 asupra sănătății și a bunăstării economice a cetățenilor Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (23).
  Parlamentul European, în rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european, a solicitat tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic până cel târziu în 2050 și, în rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu, a declarat o urgență climatică și de mediu.
  Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID19 asupra sănătății și a bunăstării economice a cetățenilor Uniunii.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pactul verde european combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în UE
  până în 2050
  și stabilește
  o nouă strategie de creștere
  care vizează
  transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, în
  care creșterea economică este decuplată
  de
  utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit femeile și bărbații și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu
  handicap și
  membrii
  unei
  minorități rasiale sau etnice. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii și nu lasă pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pactul verde european combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în UE
  până în 2050
  și stabilește
  o nouă strategie de creștere
  care vizează
  transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, în
  care creșterea economică este decuplată
  de
  utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit femeile și bărbații și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu
  handicap și
  membrii
  unei
  minorități rasiale sau etnice. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii și nu lasă pe nimeni în urmă.

| (3) | UE urmărește să stabilească,
  până în 2050, o nouă strategie de creștere
  axată pe
  transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  cu industrii dinamice, care să rămână lideri mondiali pe segmentele lor respective, precum și cu vectori ai inovării la nivel mondial, asigurând,
  în
  același timp, locuri de muncă
  de
  înaltă calitate în Uniune
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În acest sens, cel de al 8-lea Program de acțiune pentru mediu care va dura până în 2030 stabilește obiectivul de a accelera tranziția verde către o economie circulară, neutră din punct de vedere climatic, sustenabilă, netoxică, eficientă în utilizarea resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă, într-un mod just, echitabil și incluziv, precum și de a proteja, restabili și îmbunătăți starea mediului, sprijinind și valorificând setul de măsuri și inițiative anunțate în cadrul Pactului verde european.
  În același timp, această tranziție afectează în mod diferit femeile și bărbații și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu
  dizabilități,
  membrii
  unor
  minorități rasiale sau etnice
  , precum și persoanele și gospodăriile cu venituri scăzute sau mai mici decât venitul mediu. În plus, tranziția va afecta în mod diferit regiunile Uniunii, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural, regiunile periferice și cele ultraperiferice.
  Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii și nu lasă pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

(3)

UE urmărește să stabilească,
  până în 2050, o nouă strategie de creștere
  axată pe
  transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  cu industrii dinamice, care să rămână lideri mondiali pe segmentele lor respective, precum și cu vectori ai inovării la nivel mondial, asigurând,
  în
  același timp, locuri de muncă
  de
  înaltă calitate în Uniune
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În acest sens, cel de al 8-lea Program de acțiune pentru mediu care va dura până în 2030 stabilește obiectivul de a accelera tranziția verde către o economie circulară, neutră din punct de vedere climatic, sustenabilă, netoxică, eficientă în utilizarea resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă și competitivă, într-un mod just, echitabil și incluziv, precum și de a proteja, restabili și îmbunătăți starea mediului, sprijinind și valorificând setul de măsuri și inițiative anunțate în cadrul Pactului verde european.
  În același timp, această tranziție afectează în mod diferit femeile și bărbații și are un impact deosebit asupra anumitor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu
  dizabilități,
  membrii
  unor
  minorități rasiale sau etnice
  , precum și persoanele și gospodăriile cu venituri scăzute sau mai mici decât venitul mediu. În plus, tranziția va afecta în mod diferit regiunile Uniunii, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural, regiunile periferice și cele ultraperiferice.
  Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii și nu lasă pe nimeni în urmă.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | În Regulamentul (UE) [--] al Parlamentului European și al Consiliului (24), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  neutralității climatice
  la
  nivelul întregii economii
  până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un
  angajament
  intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (
  emisii
  după deducerea absorbțiilor)
  cu cel puțin 55 % față de
  nivelurile din 1990
  până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

În Regulamentul (UE) [--] al Parlamentului European și al Consiliului (24), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  neutralității climatice
  la
  nivelul întregii economii
  până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un
  angajament
  intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (
  emisii
  după deducerea absorbțiilor)
  cu cel puțin 55 % față de
  nivelurile din 1990
  până în 2030.

| (5) | În Regulamentul (UE)
  2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului (24), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  de reducere a emisiilor
  la
  zero net cel târziu
  până în 2050
  și obiectivul de a obține emisii negative ulterior
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un
  obiectiv
  intern
  intermediar
  obligatoriu al Uniunii
  în domeniul climei
  de reducere
  cu cel puțin 55 %, până în 2030,
  a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (
  și anume, emisiile
  după deducerea absorbțiilor)
  sub
  nivelurile din 1990. |
| --- | --- |

(5)

În Regulamentul (UE)
  2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului (24), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul
  de reducere a emisiilor
  la
  zero net cel târziu
  până în 2050
  și obiectivul de a obține emisii negative ulterior
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un
  obiectiv
  intern
  intermediar
  obligatoriu al Uniunii
  în domeniul climei
  de reducere
  cu cel puțin 55 %, până în 2030,
  a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (
  și anume, emisiile
  după deducerea absorbțiilor)
  sub
  nivelurile din 1990.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Se preconizează că toate sectoarele economice vor contribui la realizarea acestor reduceri ale emisiilor, inclusiv sectorul transportului rutier. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Se preconizează că toate sectoarele economice vor contribui la realizarea acestor reduceri ale emisiilor, inclusiv sectorul transportului rutier.

| (6) | Se preconizează că toate sectoarele economice vor contribui la realizarea acestor reduceri ale emisiilor, inclusiv sectorul transportului rutier.
  Sectorul transporturilor este singurul sector în care emisiile au crescut din 1990. Acesta include transportul rutier cu vehicule utilitare ușoare și grele, care împreună reprezintă peste 70 % din totalul emisiilor generate de transporturi. |
| --- | --- |

(6)

Se preconizează că toate sectoarele economice vor contribui la realizarea acestor reduceri ale emisiilor, inclusiv sectorul transportului rutier.
  Sectorul transporturilor este singurul sector în care emisiile au crescut din 1990. Acesta include transportul rutier cu vehicule utilitare ușoare și grele, care împreună reprezintă peste 70 % din totalul emisiilor generate de transporturi.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Este esențial ca mobilitatea individuală să rămână accesibilă și abordabilă pentru toți, în special pentru navetiștii fără acces la un transport public de calitate sau la alte soluții de mobilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Este esențial ca mobilitatea individuală să rămână accesibilă și abordabilă pentru toți, în special pentru navetiștii fără acces la un transport public de calitate sau la alte soluții de mobilitate.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | În cadrul Conferinței ONU privind schimbările climatice din 2021 de la Glasgow, Regatul Unit, cunoscută sub numele de COP26, a fost adoptat un angajament de accelerare a tranziției globale către vehicule cu emisii zero. De asemenea, părțile s-au angajat ca tranziția să fie justă și durabilă, astfel încât nicio regiune sau comunitate să nu fie lăsată în urmă, și a subliniat importanța asigurării unei tranziții juste a forței de muncă și a creării unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

În cadrul Conferinței ONU privind schimbările climatice din 2021 de la Glasgow, Regatul Unit, cunoscută sub numele de COP26, a fost adoptat un angajament de accelerare a tranziției globale către vehicule cu emisii zero. De asemenea, părțile s-au angajat ca tranziția să fie justă și durabilă, astfel încât nicio regiune sau comunitate să nu fie lăsată în urmă, și a subliniat importanța asigurării unei tranziții juste a forței de muncă și a creării unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt necesare ca parte a unui cadru coerent și consecvent care este indispensabil pentru realizarea obiectivului general al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt necesare ca parte a unui cadru coerent și consecvent care este indispensabil pentru realizarea obiectivului general al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt necesare ca parte a unui cadru coerent și consecvent care este indispensabil pentru realizarea obiectivului general al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră
  , precum și de reducere a dependenței Uniunii de importul de combustibili fosili, inclusiv de importurile de petrol care, doar în 2018, erau în valoare de 227,5 miliarde EUR, acesta continuând să fie sursa principală de energie consumată de către autoturisme și camionete (94 %). În demersul de eliminare treptată a consumului de petrol, este esențial să nu se treacă de la o dependență la alta. Pentru a garanta viabilitatea industriei europene de producție în viitor și a consolida autonomia strategică a Uniunii, este esențială colaborarea Comisiei cu statele membre și cu părțile interesate din industrie pentru a asigura lanțul de aprovizionare în ceea ce privește materialele strategice și pământurile rare necesare pentru tehnologiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau fără emisii. |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt necesare ca parte a unui cadru coerent și consecvent care este indispensabil pentru realizarea obiectivului general al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră
  , precum și de reducere a dependenței Uniunii de importul de combustibili fosili, inclusiv de importurile de petrol care, doar în 2018, erau în valoare de 227,5 miliarde EUR, acesta continuând să fie sursa principală de energie consumată de către autoturisme și camionete (94 %). În demersul de eliminare treptată a consumului de petrol, este esențial să nu se treacă de la o dependență la alta. Pentru a garanta viabilitatea industriei europene de producție în viitor și a consolida autonomia strategică a Uniunii, este esențială colaborarea Comisiei cu statele membre și cu părțile interesate din industrie pentru a asigura lanțul de aprovizionare în ceea ce privește materialele strategice și pământurile rare necesare pentru tehnologiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau fără emisii.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Deși revizuirea prezentului regulament face parte din acțiunile care vizează realizarea obiectivelor de mediu, și anume decarbonizarea transportului rutier pentru a combate schimbările climatice, aceasta ar trebui să țină seama și de consecințele industriale și sociale semnificative ale procesului, pentru a garanta ocuparea forței de muncă și o mobilitate accesibilă tuturor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Deși revizuirea prezentului regulament face parte din acțiunile care vizează realizarea obiectivelor de mediu, și anume decarbonizarea transportului rutier pentru a combate schimbările climatice, aceasta ar trebui să țină seama și de consecințele industriale și sociale semnificative ale procesului, pentru a garanta ocuparea forței de muncă și o mobilitate accesibilă tuturor.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a obține o reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră de cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, este necesar să se consolideze cerințele de reducere prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (25), atât pentru autoturisme, cât și pentru vehiculele utilitare ușoare. De asemenea, trebuie stabilită o traiectorie clară pentru reduceri suplimentare după 2030, pentru a contribui la atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050. Fără acțiuni ambițioase privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în transportul rutier, ar fi necesare reduceri mai mari ale emisiilor în alte sectoare, inclusiv în sectoarele în care decarbonizarea este mai dificilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a obține o reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră de cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, este necesar să se consolideze cerințele de reducere prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (25), atât pentru autoturisme, cât și pentru vehiculele utilitare ușoare. De asemenea, trebuie stabilită o traiectorie clară pentru reduceri suplimentare după 2030, pentru a contribui la atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050. Fără acțiuni ambițioase privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în transportul rutier, ar fi necesare reduceri mai mari ale emisiilor în alte sectoare, inclusiv în sectoarele în care decarbonizarea este mai dificilă.

| (8) | Pentru a obține o reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră de cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030
  și pentru a prevedea o traiectorie clară de atingere a acestui obiectiv și a contribui la reducerile necesare ale emisiilor înainte de 2030
  , este necesar să se consolideze cerințele de reducere prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (25), atât pentru autoturisme, cât și pentru vehiculele utilitare ușoare. De asemenea, trebuie stabilită o traiectorie clară pentru reduceri suplimentare după 2030, pentru a contribui la atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050.
  Pentru ca obiectivul respectiv să fie îndeplinit, va fi necesar să se reducă emisiile din sectorul transporturilor cu aproximativ 90 %, conform scenariului cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor, întrucât emisiile de gaze cu efect de seră cresc doar în sectorul transporturilor. În paralel, este deosebit de important ca actele legislative complementare ale Uniunii, cum ar fi Directiva (UE) 2018/2001

   (25a)

  , să asigure o introducere rapidă a energiei din surse regenerabile, astfel încât parcul de autoturisme din Uniune să fie alimentat cu energie electrică suplimentară din surse regenerabile.
  Fără acțiuni ambițioase privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în transportul rutier, ar fi necesare reduceri mai mari ale emisiilor în alte sectoare, inclusiv în sectoarele în care decarbonizarea este mai dificilă.
  Prin urmare, tranziția digitală și tranziția verde ar trebui să trateze și importanța dimensiunii sociale pentru a asigura o mobilitate accesibilă tuturor, inclusiv impactul impozitării energiei asupra accesibilității din punct de vedere financiar, precum și efectul direct și indirect al prețurilor mai mari la energie asupra transportului în diferite regiuni ale Uniunii și consecințele industriale pentru a asigura ocuparea forței de muncă și competitivitatea industriei. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a obține o reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră de cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030
  și pentru a prevedea o traiectorie clară de atingere a acestui obiectiv și a contribui la reducerile necesare ale emisiilor înainte de 2030
  , este necesar să se consolideze cerințele de reducere prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (25), atât pentru autoturisme, cât și pentru vehiculele utilitare ușoare. De asemenea, trebuie stabilită o traiectorie clară pentru reduceri suplimentare după 2030, pentru a contribui la atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050.
  Pentru ca obiectivul respectiv să fie îndeplinit, va fi necesar să se reducă emisiile din sectorul transporturilor cu aproximativ 90 %, conform scenariului cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor, întrucât emisiile de gaze cu efect de seră cresc doar în sectorul transporturilor. În paralel, este deosebit de important ca actele legislative complementare ale Uniunii, cum ar fi Directiva (UE) 2018/2001

   (25a)

  , să asigure o introducere rapidă a energiei din surse regenerabile, astfel încât parcul de autoturisme din Uniune să fie alimentat cu energie electrică suplimentară din surse regenerabile.
  Fără acțiuni ambițioase privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în transportul rutier, ar fi necesare reduceri mai mari ale emisiilor în alte sectoare, inclusiv în sectoarele în care decarbonizarea este mai dificilă.
  Prin urmare, tranziția digitală și tranziția verde ar trebui să trateze și importanța dimensiunii sociale pentru a asigura o mobilitate accesibilă tuturor, inclusiv impactul impozitării energiei asupra accesibilității din punct de vedere financiar, precum și efectul direct și indirect al prețurilor mai mari la energie asupra transportului în diferite regiuni ale Uniunii și consecințele industriale pentru a asigura ocuparea forței de muncă și competitivitatea industriei.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Studiile recente sugerează că vehiculele electrice cu baterii sunt deja competitive față de vehiculele convenționale din mai multe segmente de autoturisme atunci când se ia în considerare costul total al deținerii acestora. Standardele mai stricte privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare vor accelera reducerea costului total al deținerii vehiculelor electrice cu baterii, făcându-le mai atractive pentru toate grupurile de consumatori din întreaga Uniune decât vehiculele echipate cu motoare cu ardere. Standardele mai ambițioase privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare pentru perioada 2025-2030 vor accelera și decarbonizarea pieței second-hand în toate segmentele de autoturisme, cu beneficii mai mari pentru consumatorii cu venituri mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Studiile recente sugerează că vehiculele electrice cu baterii sunt deja competitive față de vehiculele convenționale din mai multe segmente de autoturisme atunci când se ia în considerare costul total al deținerii acestora. Standardele mai stricte privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare vor accelera reducerea costului total al deținerii vehiculelor electrice cu baterii, făcându-le mai atractive pentru toate grupurile de consumatori din întreaga Uniune decât vehiculele echipate cu motoare cu ardere. Standardele mai ambițioase privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare pentru perioada 2025-2030 vor accelera și decarbonizarea pieței second-hand în toate segmentele de autoturisme, cu beneficii mai mari pentru consumatorii cu venituri mici și mijlocii.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Cerințele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să stimuleze introducerea pe piața Uniunii a unei cote tot mai mari de vehicule cu emisii zero, care să ofere totodată beneficii consumatorilor și cetățenilor în ceea ce privește calitatea aerului și economiile de energie și să asigure faptul că inovarea în lanțul valoric al autovehiculelor poate fi menținută. În contextul global, și lanțul autovehiculelor din UE trebuie să fie un actor principal în tranziția în curs către o mobilitate cu emisii zero. Standardele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 sunt neutre din punct de vedere tehnologic în ceea ce privește atingerea obiectivelor privind întregul parc de vehicule pe care le stabilesc. Există și rămân disponibile diferite tehnologii pentru atingerea obiectivului general al parcului de vehicule cu emisii zero. Vehiculele cu emisii zero includ în prezent vehiculele electrice pe bază de baterii, vehiculele cu pile de combustie și alte vehicule pe bază de hidrogen,
  iar
  inovațiile tehnologice continuă. Vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute, care includ, de asemenea, vehicule electrice hibride reîncărcabile și performante, pot juca în continuare un rol în parcursul de tranziție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Cerințele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să stimuleze introducerea pe piața Uniunii a unei cote tot mai mari de vehicule cu emisii zero, care să ofere totodată beneficii consumatorilor și cetățenilor în ceea ce privește calitatea aerului și economiile de energie și să asigure faptul că inovarea în lanțul valoric al autovehiculelor poate fi menținută. În contextul global, și lanțul autovehiculelor din UE trebuie să fie un actor principal în tranziția în curs către o mobilitate cu emisii zero. Standardele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 sunt neutre din punct de vedere tehnologic în ceea ce privește atingerea obiectivelor privind întregul parc de vehicule pe care le stabilesc. Există și rămân disponibile diferite tehnologii pentru atingerea obiectivului general al parcului de vehicule cu emisii zero. Vehiculele cu emisii zero includ în prezent vehiculele electrice pe bază de baterii, vehiculele cu pile de combustie și alte vehicule pe bază de hidrogen,
  iar
  inovațiile tehnologice continuă. Vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute, care includ, de asemenea, vehicule electrice hibride reîncărcabile și performante, pot juca în continuare un rol în parcursul de tranziție.

| (9) | Cerințele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să stimuleze introducerea pe piața Uniunii a unei cote tot mai mari de vehicule cu emisii zero, care să ofere totodată beneficii consumatorilor și cetățenilor în ceea ce privește calitatea aerului
  , consolidând securitatea și eficiența energetică, precum
  și economiile de energie
  asociate
  și să asigure faptul că inovarea în lanțul valoric al autovehiculelor poate fi menținută. În contextul global, și lanțul autovehiculelor din UE trebuie să fie un actor principal în tranziția în curs către o mobilitate cu emisii zero. Standardele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 sunt neutre din punct de vedere tehnologic în ceea ce privește atingerea obiectivelor privind întregul parc de vehicule pe care le stabilesc. Există și rămân disponibile diferite tehnologii pentru atingerea obiectivului general al parcului de vehicule cu emisii zero. Vehiculele cu emisii zero includ în prezent vehiculele electrice pe bază de baterii, vehiculele cu pile de combustie și alte vehicule pe bază de hidrogen,
  în timp ce
  inovațiile tehnologice continuă. Vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute, care includ, de asemenea, vehicule electrice hibride reîncărcabile și performante
  , atât timp cât sunt garantate date exacte și complete privind performanța acestor tipuri de vehicule în materie de emisii
  , pot juca în continuare un rol în parcursul de tranziție. |
| --- | --- |

(9)

Cerințele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să stimuleze introducerea pe piața Uniunii a unei cote tot mai mari de vehicule cu emisii zero, care să ofere totodată beneficii consumatorilor și cetățenilor în ceea ce privește calitatea aerului
  , consolidând securitatea și eficiența energetică, precum
  și economiile de energie
  asociate
  și să asigure faptul că inovarea în lanțul valoric al autovehiculelor poate fi menținută. În contextul global, și lanțul autovehiculelor din UE trebuie să fie un actor principal în tranziția în curs către o mobilitate cu emisii zero. Standardele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 sunt neutre din punct de vedere tehnologic în ceea ce privește atingerea obiectivelor privind întregul parc de vehicule pe care le stabilesc. Există și rămân disponibile diferite tehnologii pentru atingerea obiectivului general al parcului de vehicule cu emisii zero. Vehiculele cu emisii zero includ în prezent vehiculele electrice pe bază de baterii, vehiculele cu pile de combustie și alte vehicule pe bază de hidrogen,
  în timp ce
  inovațiile tehnologice continuă. Vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute, care includ, de asemenea, vehicule electrice hibride reîncărcabile și performante
  , atât timp cât sunt garantate date exacte și complete privind performanța acestor tipuri de vehicule în materie de emisii
  , pot juca în continuare un rol în parcursul de tranziție.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Inovarea tehnologică este o condiție prealabilă pentru decarbonizarea mobilității în Uniune și, prin urmare, ar trebui sprijinită. În contextul creșterii concurenței internaționale, Uniunea și statele membre ar trebui să își continue eforturile pentru a explora și dezvolta inițiative care să promoveze sinergiile în sector, cum ar fi Alianța europeană pentru baterii, și să sprijine investițiile publice și private în cercetarea și inovarea în domeniul autovehiculelor la nivel european. Obiectivul ar trebui să fie menținerea poziției de lider tehnologic a Europei în acest sector, dezvoltarea excelenței industriale în domeniul tehnologiilor viitorului în Uniune și asigurarea sustenabilității și competitivității pe termen lung a bazei sale industriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Inovarea tehnologică este o condiție prealabilă pentru decarbonizarea mobilității în Uniune și, prin urmare, ar trebui sprijinită. În contextul creșterii concurenței internaționale, Uniunea și statele membre ar trebui să își continue eforturile pentru a explora și dezvolta inițiative care să promoveze sinergiile în sector, cum ar fi Alianța europeană pentru baterii, și să sprijine investițiile publice și private în cercetarea și inovarea în domeniul autovehiculelor la nivel european. Obiectivul ar trebui să fie menținerea poziției de lider tehnologic a Europei în acest sector, dezvoltarea excelenței industriale în domeniul tehnologiilor viitorului în Uniune și asigurarea sustenabilității și competitivității pe termen lung a bazei sale industriale.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Anumite state membre au declarat planuri de accelerare a introducerii vehiculelor cu emisii zero prin stabilirea unei date de eliminare treptată pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi care emit CO2 introduse pe piață pe teritoriile lor înainte de data stabilită la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să identifice opțiuni pentru a facilita tranziția statelor membre către vehicule ușoare cu emisii zero, în conformitate cu aceste planuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Anumite state membre au declarat planuri de accelerare a introducerii vehiculelor cu emisii zero prin stabilirea unei date de eliminare treptată pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi care emit CO2 introduse pe piață pe teritoriile lor înainte de data stabilită la nivelul Uniunii. Comisia ar trebui să identifice opțiuni pentru a facilita tranziția statelor membre către vehicule ușoare cu emisii zero, în conformitate cu aceste planuri.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 10 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10c) | Semnalele clare de reglementare ar trebui să le permită producătorilor să își execute deciziile de investiții. În lipsa unor astfel de semnale clare s-ar putea crea riscul ca industria autovehiculelor din Uniune să își piardă competitivitatea și poziția de lider tehnologic din cauză că nu realizează investiții rapide, precum și să piardă din cota deținută pe piața mondială și cea internă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10c)

Semnalele clare de reglementare ar trebui să le permită producătorilor să își execute deciziile de investiții. În lipsa unor astfel de semnale clare s-ar putea crea riscul ca industria autovehiculelor din Uniune să își piardă competitivitatea și poziția de lider tehnologic din cauză că nu realizează investiții rapide, precum și să piardă din cota deținută pe piața mondială și cea internă.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 10 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10d) | Consolidarea dialogului social în sectorul autovehiculelor este esențială în procesul de negociere și adoptare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă și a planurilor sociale naționale privind clima la nivel de producător și la nivel regional și sectorial. Este esențial să se asigure transformarea forței de muncă într-o anumită zonă geografică și într-un mod care să reflecte posibilitățile regiunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10d)

Consolidarea dialogului social în sectorul autovehiculelor este esențială în procesul de negociere și adoptare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă și a planurilor sociale naționale privind clima la nivel de producător și la nivel regional și sectorial. Este esențial să se asigure transformarea forței de muncă într-o anumită zonă geografică și într-un mod care să reflecte posibilitățile regiunii.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Obiectivele standardelor de performanță revizuite privind emisiile de CO2 ar trebui însoțite de o strategie europeană care să abordeze provocările generate de extinderea producției de vehicule cu emisii zero și de tehnologii aferente, precum și nevoia de perfecționare și recalificare a lucrătorilor din sector și diversificarea economică și reconversia activităților. După caz, ar trebui să se
  ia în considerare acordarea
  de sprijin financiar la nivelul UE și al statelor membre pentru a atrage investiții private, inclusiv prin intermediul Fondului social european Plus, al Fondului pentru o tranziție justă, al Fondului pentru inovare, al Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale cadrului financiar multianual și ale instrumentului NextGenerationEU, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. Normele revizuite privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei vor permite statelor membre să sprijine întreprinderile să își decarbonizeze procesele de producție și să adopte tehnologii mai verzi în contextul noii strategii industriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Obiectivele standardelor de performanță revizuite privind emisiile de CO2 ar trebui însoțite de o strategie europeană care să abordeze provocările generate de extinderea producției de vehicule cu emisii zero și de tehnologii aferente, precum și nevoia de perfecționare și recalificare a lucrătorilor din sector și diversificarea economică și reconversia activităților. După caz, ar trebui să se
  ia în considerare acordarea
  de sprijin financiar la nivelul UE și al statelor membre pentru a atrage investiții private, inclusiv prin intermediul Fondului social european Plus, al Fondului pentru o tranziție justă, al Fondului pentru inovare, al Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale cadrului financiar multianual și ale instrumentului NextGenerationEU, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. Normele revizuite privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei vor permite statelor membre să sprijine întreprinderile să își decarbonizeze procesele de producție și să adopte tehnologii mai verzi în contextul noii strategii industriale.

| (11) | Obiectivele standardelor de performanță revizuite privind emisiile de CO2 ar trebui însoțite de o strategie europeană care să abordeze provocările generate de extinderea producției de vehicule cu emisii zero și de tehnologii aferente,
  ținând seama de caracteristicile fiecărui stat membru,
  precum și nevoia de perfecționare și recalificare a lucrătorilor din sector și diversificarea economică și reconversia activităților
  , menținând în același timp nivelurile de ocupare a forței de muncă în sectorul autovehiculelor în Uniune. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului pe care această tranziție îl va avea asupra microîntreprinderilor și IMM-urilor de-a lungul lanțului de aprovizionare.
  După caz, ar trebui să se
  acorde
  sprijin financiar la nivelul UE și al statelor membre pentru a atrage investiții private, inclusiv prin intermediul Fondului social european Plus, al Fondului pentru o tranziție justă, al Fondului pentru inovare, al
  Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului de coeziune, al
  Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale cadrului financiar multianual și ale instrumentului NextGenerationEU, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat
  . În plus, ar fi nevoie, de asemenea, de un flux de finanțare specific la nivelul Uniunii pentru tranziția din sectorul autovehiculelor, pentru a aborda în special orice impact negativ asupra ocupării forței de muncă.
  Normele revizuite privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei vor permite statelor membre să sprijine întreprinderile să își decarbonizeze procesele de producție și să adopte tehnologii mai verzi în contextul noii strategii industriale. |
| --- | --- |

(11)

Obiectivele standardelor de performanță revizuite privind emisiile de CO2 ar trebui însoțite de o strategie europeană care să abordeze provocările generate de extinderea producției de vehicule cu emisii zero și de tehnologii aferente,
  ținând seama de caracteristicile fiecărui stat membru,
  precum și nevoia de perfecționare și recalificare a lucrătorilor din sector și diversificarea economică și reconversia activităților
  , menținând în același timp nivelurile de ocupare a forței de muncă în sectorul autovehiculelor în Uniune. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului pe care această tranziție îl va avea asupra microîntreprinderilor și IMM-urilor de-a lungul lanțului de aprovizionare.
  După caz, ar trebui să se
  acorde
  sprijin financiar la nivelul UE și al statelor membre pentru a atrage investiții private, inclusiv prin intermediul Fondului social european Plus, al Fondului pentru o tranziție justă, al Fondului pentru inovare, al
  Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului de coeziune, al
  Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale cadrului financiar multianual și ale instrumentului NextGenerationEU, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat
  . În plus, ar fi nevoie, de asemenea, de un flux de finanțare specific la nivelul Uniunii pentru tranziția din sectorul autovehiculelor, pentru a aborda în special orice impact negativ asupra ocupării forței de muncă.
  Normele revizuite privind ajutoarele de stat în domeniul mediului și al energiei vor permite statelor membre să sprijine întreprinderile să își decarbonizeze procesele de producție și să adopte tehnologii mai verzi în contextul noii strategii industriale.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Noua strategie industrială actualizată (26) prevede cocrearea unor parcursuri de tranziție verde și digitală, în parteneriat cu industria, autoritățile publice, partenerii sociali și cu alte părți interesate. În acest context, ar trebui dezvoltat un parcurs de tranziție pentru ca ecosistemul mobilității să însoțească tranziția lanțului valoric din sectorul autovehiculelor. Parcursul ar trebui să acorde o atenție deosebită IMM-urilor din lanțul de aprovizionare pentru automobile, consultării partenerilor sociali, inclusiv de către statele membre, și să se bazeze, de asemenea, pe Agenda pentru competențe în Europa, prin inițiative precum Pactul privind competențele, pentru a mobiliza sectorul privat și alte părți interesate să își perfecționeze și să recalifice forța de muncă din Europa în vederea realizării tranziției verzi și a celei digitale. Acțiunile și stimulentele adecvate la nivel european și național menite să sporească accesibilitatea vehiculelor cu emisii zero ar trebui, de asemenea, abordate în ceea ce privește parcursul de tranziție. Progresele înregistrate cu privire la acest parcurs de tranziție cuprinzător pentru ecosistemul mobilității ar trebui monitorizate
  o dată la doi ani
  , în cadrul unui raport intermediar care urmează să fie prezentat de Comisie, care să analizeze, printre altele, progresele înregistrate în ceea ce privește utilizarea vehiculelor cu emisii zero, evoluția prețurilor acestora, instalarea de combustibili alternativi și instalarea infrastructurii, astfel cum se prevede în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi, potențialul tehnologiilor inovatoare de a ajunge la o mobilitate neutră din punct de vedere climatic, competitivitatea internațională, investițiile în lanțul valoric al autovehiculelor, perfecționarea și recalificarea lucrătorilor și reconversia activităților. Raportul intermediar se va baza, de asemenea, pe rapoartele intermediare
  bienale
  pe care statele membre le prezintă în temeiul Regulamentului privind infrastructura pentru combustibili alternativi. Pentru pregătirea raportului intermediar, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali și să ia în calcul rezultatele dialogului social. Inovațiile din lanțul de aprovizionare al autovehiculelor continuă. Dacă sunt dezvoltate în continuare, tehnologiile inovatoare, cum ar fi producția de e-combustibili cu captarea aerului, ar putea oferi perspective pentru o mobilitate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei la prețuri accesibile. Prin urmare, în cadrul raportului său intermediar, Comisia ar trebui să urmărească progresele înregistrate în ceea ce privește inovarea în acest sector. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Noua strategie industrială actualizată (26) prevede cocrearea unor parcursuri de tranziție verde și digitală, în parteneriat cu industria, autoritățile publice, partenerii sociali și cu alte părți interesate. În acest context, ar trebui dezvoltat un parcurs de tranziție pentru ca ecosistemul mobilității să însoțească tranziția lanțului valoric din sectorul autovehiculelor. Parcursul ar trebui să acorde o atenție deosebită IMM-urilor din lanțul de aprovizionare pentru automobile, consultării partenerilor sociali, inclusiv de către statele membre, și să se bazeze, de asemenea, pe Agenda pentru competențe în Europa, prin inițiative precum Pactul privind competențele, pentru a mobiliza sectorul privat și alte părți interesate să își perfecționeze și să recalifice forța de muncă din Europa în vederea realizării tranziției verzi și a celei digitale. Acțiunile și stimulentele adecvate la nivel european și național menite să sporească accesibilitatea vehiculelor cu emisii zero ar trebui, de asemenea, abordate în ceea ce privește parcursul de tranziție. Progresele înregistrate cu privire la acest parcurs de tranziție cuprinzător pentru ecosistemul mobilității ar trebui monitorizate
  o dată la doi ani
  , în cadrul unui raport intermediar care urmează să fie prezentat de Comisie, care să analizeze, printre altele, progresele înregistrate în ceea ce privește utilizarea vehiculelor cu emisii zero, evoluția prețurilor acestora, instalarea de combustibili alternativi și instalarea infrastructurii, astfel cum se prevede în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi, potențialul tehnologiilor inovatoare de a ajunge la o mobilitate neutră din punct de vedere climatic, competitivitatea internațională, investițiile în lanțul valoric al autovehiculelor, perfecționarea și recalificarea lucrătorilor și reconversia activităților. Raportul intermediar se va baza, de asemenea, pe rapoartele intermediare
  bienale
  pe care statele membre le prezintă în temeiul Regulamentului privind infrastructura pentru combustibili alternativi. Pentru pregătirea raportului intermediar, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali și să ia în calcul rezultatele dialogului social. Inovațiile din lanțul de aprovizionare al autovehiculelor continuă. Dacă sunt dezvoltate în continuare, tehnologiile inovatoare, cum ar fi producția de e-combustibili cu captarea aerului, ar putea oferi perspective pentru o mobilitate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei la prețuri accesibile. Prin urmare, în cadrul raportului său intermediar, Comisia ar trebui să urmărească progresele înregistrate în ceea ce privește inovarea în acest sector.

| (12) | Noua strategie industrială actualizată (26) prevede cocrearea unor parcursuri de tranziție verde și digitală, în parteneriat cu industria, autoritățile publice, partenerii sociali și cu alte părți interesate. În acest context, ar trebui dezvoltat un parcurs de tranziție pentru ca ecosistemul mobilității să însoțească tranziția lanțului valoric din sectorul autovehiculelor
  , în deplină transparență și în consultare cu toate părțile interesate, inclusiv prin luarea în considerare a instituirii unui forum specific pentru dialogul social în sectorul autovehiculelor
  . Parcursul ar trebui să acorde o atenție deosebită IMM-urilor
  , inclusiv microîntreprinderilor
  din lanțul de aprovizionare pentru automobile, consultării partenerilor sociali, inclusiv de către statele membre, și să se bazeze, de asemenea, pe
  recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, precum și pe
  Agenda pentru competențe în Europa, prin inițiative precum Pactul privind competențele, pentru a mobiliza sectorul privat și alte părți interesate să își perfecționeze și să recalifice forța de muncă din Europa în vederea realizării tranziției verzi și a celei digitale. Acțiunile și stimulentele adecvate la nivel european și național menite să sporească accesibilitatea
  și durabilitatea
  vehiculelor cu emisii zero ar trebui, de asemenea, abordate în ceea ce privește parcursul de tranziție.
  Ar trebui discutat, de asemenea, rolul pe care achizițiile publice îl pot juca în cadrul parcursului și, în acest sens, Comisia ar trebui să aibă în vedere o revizuire a Directivei (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului

   (26a)

  pentru a asigura alinierea acesteia la obiectivele Regulamentului (UE) 2019/631.
  Progresele înregistrate cu privire la acest parcurs de tranziție cuprinzător pentru ecosistemul mobilității ar trebui monitorizate
  în fiecare an
  , în cadrul unui raport intermediar care urmează să fie prezentat de Comisie, care să analizeze, printre altele, progresele înregistrate în ceea ce privește utilizarea vehiculelor cu emisii zero, evoluția prețurilor
  și consumul de energie al acestora, impactul asupra consumatorilor
  , dezvoltarea de combustibili alternativi și instalarea infrastructurii, astfel cum se prevede în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi,
  creșterea ponderii energiei din surse regenerabile, astfel cum prevede Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului

   (26b)

  ,
  potențialul tehnologiilor inovatoare de a ajunge la o mobilitate neutră din punct de vedere climatic, competitivitatea internațională, investițiile în lanțulvaloric al autovehiculelor, perfecționarea și recalificarea lucrătorilor și reconversia activităților
  , în special în regiunile cu un procent ridicat de locuri de muncă legate de lanțul valoric din sectorul autovehiculelor, precum și emisiile legate de vârsta vehiculelor utilitare ușoare, având în vedere totodată acțiuni care vizează eliminarea treptată sincronizată, echitabilă din punct de vedere social și rațională din punct de vedere ecologic a vehiculelor mai vechi
  . Raportul intermediar se va baza, de asemenea, pe rapoartele intermediare pe care statele membre le prezintă în temeiul Regulamentului privind infrastructura pentru combustibili alternativi. Pentru pregătirea raportului intermediar, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali și să ia în calcul rezultatele dialogului social.
  Comisia ar trebui, de asemenea, să se consulte cu o gamă largă de experți independenți, părți interesate și administrații naționale și regionale, pentru a asigura o bază de cunoștințe cuprinzătoare.
  Inovațiile din lanțul de aprovizionare al autovehiculelor continuă. Dacă sunt dezvoltate în continuare, tehnologiile inovatoare, cum ar fi producția de e-combustibili cu captarea aerului
  și vehiculele alimentate cu hidrogen, cu tehnologie de stocare a hidrogenului la bord
  , ar putea oferi perspective pentru o mobilitate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei la prețuri accesibile. Prin urmare, în cadrul raportului său intermediar, Comisia ar trebui să urmărească progresele înregistrate în ceea ce privește inovarea în acest sector. |
| --- | --- |

(12)

Noua strategie industrială actualizată (26) prevede cocrearea unor parcursuri de tranziție verde și digitală, în parteneriat cu industria, autoritățile publice, partenerii sociali și cu alte părți interesate. În acest context, ar trebui dezvoltat un parcurs de tranziție pentru ca ecosistemul mobilității să însoțească tranziția lanțului valoric din sectorul autovehiculelor
  , în deplină transparență și în consultare cu toate părțile interesate, inclusiv prin luarea în considerare a instituirii unui forum specific pentru dialogul social în sectorul autovehiculelor
  . Parcursul ar trebui să acorde o atenție deosebită IMM-urilor
  , inclusiv microîntreprinderilor
  din lanțul de aprovizionare pentru automobile, consultării partenerilor sociali, inclusiv de către statele membre, și să se bazeze, de asemenea, pe
  recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, precum și pe
  Agenda pentru competențe în Europa, prin inițiative precum Pactul privind competențele, pentru a mobiliza sectorul privat și alte părți interesate să își perfecționeze și să recalifice forța de muncă din Europa în vederea realizării tranziției verzi și a celei digitale. Acțiunile și stimulentele adecvate la nivel european și național menite să sporească accesibilitatea
  și durabilitatea
  vehiculelor cu emisii zero ar trebui, de asemenea, abordate în ceea ce privește parcursul de tranziție.
  Ar trebui discutat, de asemenea, rolul pe care achizițiile publice îl pot juca în cadrul parcursului și, în acest sens, Comisia ar trebui să aibă în vedere o revizuire a Directivei (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului

   (26a)

  pentru a asigura alinierea acesteia la obiectivele Regulamentului (UE) 2019/631.
  Progresele înregistrate cu privire la acest parcurs de tranziție cuprinzător pentru ecosistemul mobilității ar trebui monitorizate
  în fiecare an
  , în cadrul unui raport intermediar care urmează să fie prezentat de Comisie, care să analizeze, printre altele, progresele înregistrate în ceea ce privește utilizarea vehiculelor cu emisii zero, evoluția prețurilor
  și consumul de energie al acestora, impactul asupra consumatorilor
  , dezvoltarea de combustibili alternativi și instalarea infrastructurii, astfel cum se prevede în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi,
  creșterea ponderii energiei din surse regenerabile, astfel cum prevede Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului

   (26b)

  ,
  potențialul tehnologiilor inovatoare de a ajunge la o mobilitate neutră din punct de vedere climatic, competitivitatea internațională, investițiile în lanțulvaloric al autovehiculelor, perfecționarea și recalificarea lucrătorilor și reconversia activităților
  , în special în regiunile cu un procent ridicat de locuri de muncă legate de lanțul valoric din sectorul autovehiculelor, precum și emisiile legate de vârsta vehiculelor utilitare ușoare, având în vedere totodată acțiuni care vizează eliminarea treptată sincronizată, echitabilă din punct de vedere social și rațională din punct de vedere ecologic a vehiculelor mai vechi
  . Raportul intermediar se va baza, de asemenea, pe rapoartele intermediare pe care statele membre le prezintă în temeiul Regulamentului privind infrastructura pentru combustibili alternativi. Pentru pregătirea raportului intermediar, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali și să ia în calcul rezultatele dialogului social.
  Comisia ar trebui, de asemenea, să se consulte cu o gamă largă de experți independenți, părți interesate și administrații naționale și regionale, pentru a asigura o bază de cunoștințe cuprinzătoare.
  Inovațiile din lanțul de aprovizionare al autovehiculelor continuă. Dacă sunt dezvoltate în continuare, tehnologiile inovatoare, cum ar fi producția de e-combustibili cu captarea aerului
  și vehiculele alimentate cu hidrogen, cu tehnologie de stocare a hidrogenului la bord
  , ar putea oferi perspective pentru o mobilitate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei la prețuri accesibile. Prin urmare, în cadrul raportului său intermediar, Comisia ar trebui să urmărească progresele înregistrate în ceea ce privește inovarea în acest sector.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Deși prezentul regulament se aplică numai autoturismelor și vehiculelor utilitare ușoare noi, este important ca acesta să fie inclus într-un plan de acțiune mai cuprinzător al Uniunii pentru decarbonizarea parcului de vehicule existent, cu scopul de a proteja mediul și sănătatea cetățenilor din toate statele membre. Parcul de vehicule actual va continua încă mult timp să fie un factor care contribuie la performanța scăzută de mediu, din cauza ritmului lent al reînnoirii sale. În plus, piața existentă a vehiculelor poluante de ocazie din Europa Centrală și de Est creează riscul de a transfera poluarea către regiunile mai puțin dezvoltate economic din Uniune. Atingerea obiectivelor climatice ambițioase în 2050 ar trebui corelată cu dreptul tuturor cetățenilor Uniunii la un aer mai curat. Pentru a accelera reducerea emisiilor provenite de la parcul auto existent, este extrem de important ca Comisia să propună rapid măsuri legislative menite să creeze un cadru favorabil pentru modernizare și să promoveze utilizarea tehnologiilor de reducere a emisiilor de CO2 disponibile în prezent, cum ar fi combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau dispozitive de iluminat care consumă mai puțină energie, să accelereze transferul modal de mărfuri și pasageri, să încurajeze obiceiurile de transport mai ecologice, cum ar fi utilizarea în comun a autoturismelor, mobilitatea ușoară și transportul public în orașe, precum și să soluționeze riscul eventual de relocare a emisiilor de dioxid de carbon din sectorul auto în cadrul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Deși prezentul regulament se aplică numai autoturismelor și vehiculelor utilitare ușoare noi, este important ca acesta să fie inclus într-un plan de acțiune mai cuprinzător al Uniunii pentru decarbonizarea parcului de vehicule existent, cu scopul de a proteja mediul și sănătatea cetățenilor din toate statele membre. Parcul de vehicule actual va continua încă mult timp să fie un factor care contribuie la performanța scăzută de mediu, din cauza ritmului lent al reînnoirii sale. În plus, piața existentă a vehiculelor poluante de ocazie din Europa Centrală și de Est creează riscul de a transfera poluarea către regiunile mai puțin dezvoltate economic din Uniune. Atingerea obiectivelor climatice ambițioase în 2050 ar trebui corelată cu dreptul tuturor cetățenilor Uniunii la un aer mai curat. Pentru a accelera reducerea emisiilor provenite de la parcul auto existent, este extrem de important ca Comisia să propună rapid măsuri legislative menite să creeze un cadru favorabil pentru modernizare și să promoveze utilizarea tehnologiilor de reducere a emisiilor de CO2 disponibile în prezent, cum ar fi combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau dispozitive de iluminat care consumă mai puțină energie, să accelereze transferul modal de mărfuri și pasageri, să încurajeze obiceiurile de transport mai ecologice, cum ar fi utilizarea în comun a autoturismelor, mobilitatea ușoară și transportul public în orașe, precum și să soluționeze riscul eventual de relocare a emisiilor de dioxid de carbon din sectorul auto în cadrul Uniunii.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Pentru a asigura alinierea la noul obiectiv al Uniunii în materie de climă pentru 2030, precum și la standardele consolidate privind emisiile de CO2, ar trebui prezentată o actualizare a Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (26a)

  , care să includă posibilitatea de a extinde domeniul de aplicare al acesteia la vehiculele deținute sau închiriate de o întreprindere privată cu o anumită dimensiune a parcului auto, în scopul promovării unei cereri tot mai mari de vehicule cu emisii zero. Având în vedere că vehiculele din parcurile auto ale întreprinderilor intră mai repede pe piața privată, aceasta ar permite crearea mai rapidă a unei piețe pentru vehicule de ocazie cu emisii zero, ceea ce va fi deosebit de important pentru regiunile în care tranziția se va dovedi mai dificilă, și ar contribui la o paritate mai rapidă a prețurilor cu cele ale vehiculelor convenționale în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Pentru a asigura alinierea la noul obiectiv al Uniunii în materie de climă pentru 2030, precum și la standardele consolidate privind emisiile de CO2, ar trebui prezentată o actualizare a Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (26a)

  , care să includă posibilitatea de a extinde domeniul de aplicare al acesteia la vehiculele deținute sau închiriate de o întreprindere privată cu o anumită dimensiune a parcului auto, în scopul promovării unei cereri tot mai mari de vehicule cu emisii zero. Având în vedere că vehiculele din parcurile auto ale întreprinderilor intră mai repede pe piața privată, aceasta ar permite crearea mai rapidă a unei piețe pentru vehicule de ocazie cu emisii zero, ceea ce va fi deosebit de important pentru regiunile în care tranziția se va dovedi mai dificilă, și ar contribui la o paritate mai rapidă a prețurilor cu cele ale vehiculelor convenționale în întreaga Uniune.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Aceste obiective privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  urmează
  să fie completate de instalarea necesară a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare,
  astfel cum se prevede
  în
  Directiva
  2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (27). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Aceste obiective privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  urmează
  să fie completate de instalarea necesară a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare,
  astfel cum se prevede
  în
  Directiva
  2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (27).

| (13) | Aceste obiective privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  ar trebui
  să fie completate de instalarea necesară a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare,
  crucială pentru a atinge obiectivele consolidate. Din acest motiv, având
  în
  vedere punerea în aplicare deficitară și lentă a Directivei
  2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (27)

  , obiectivele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să fie însoțite de un regulament ambițios privind infrastructura pentru combustibili alternativi, care să prevadă obiective obligatorii ambițioase pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în cele 27 de state membre. Obiectivele respective ar trebui să fie completate de obiective ambițioase pentru instalarea de puncte de încărcare private în clădiri, prevăzute în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (27a)

  . În acest context, este esențial să se mențină și să se consolideze investițiile pentru implementarea acestei infrastructuri. |
| --- | --- |

(13)

Aceste obiective privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  ar trebui
  să fie completate de instalarea necesară a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare,
  crucială pentru a atinge obiectivele consolidate. Din acest motiv, având
  în
  vedere punerea în aplicare deficitară și lentă a Directivei
  2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (27)

  , obiectivele consolidate de reducere a emisiilor de CO2 ar trebui să fie însoțite de un regulament ambițios privind infrastructura pentru combustibili alternativi, care să prevadă obiective obligatorii ambițioase pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în cele 27 de state membre. Obiectivele respective ar trebui să fie completate de obiective ambițioase pentru instalarea de puncte de încărcare private în clădiri, prevăzute în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (27a)

  . În acest context, este esențial să se mențină și să se consolideze investițiile pentru implementarea acestei infrastructuri.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Întrucât la nivel mondial există peste un miliard de vehicule pe bază de combustibili fosili, responsabile pentru mai mult de 30 % din emisiile de CO2 la nivel global, conversia vehiculelor termice în vehicule electrice reprezintă o soluție complementară la oferta producătorilor tradiționali, care permite accelerarea tranziției ecologice, care se bazează în același timp pe economia circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Întrucât la nivel mondial există peste un miliard de vehicule pe bază de combustibili fosili, responsabile pentru mai mult de 30 % din emisiile de CO2 la nivel global, conversia vehiculelor termice în vehicule electrice reprezintă o soluție complementară la oferta producătorilor tradiționali, care permite accelerarea tranziției ecologice, care se bazează în același timp pe economia circulară.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Producătorii ar trebui să dispună de suficientă flexibilitate în adaptarea propriilor parcuri în timp pentru a gestiona tranziția către vehicule cu emisii zero într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și
  , prin urmare
  ,
  este oportun
  să se
  mențină abordarea
  de
  reducere a nivelurilor-țintă în etape de cinci ani
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Producătorii ar trebui să dispună de suficientă flexibilitate în adaptarea propriilor parcuri în timp pentru a gestiona tranziția către vehicule cu emisii zero într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și
  , prin urmare
  ,
  este oportun
  să se
  mențină abordarea
  de
  reducere a nivelurilor-țintă în etape de cinci ani
  .

| (14) | Producătorii ar trebui să dispună de suficientă flexibilitate în adaptarea propriilor parcuri în timp pentru a gestiona tranziția către vehicule cu emisii zero într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor
  , care să le sprijine competitivitatea
  și
  să pregătească terenul pentru noi inovații
  ,
  ținând seama de faptul că trebuie
  să se
  stabilească o traiectorie clară pentru introducerea acestor vehicule, asigurând contribuția sectorului
  de
  transporturi rutiere la obiectivul climatic al UE pentru 2030
  . |
| --- | --- |

(14)

Producătorii ar trebui să dispună de suficientă flexibilitate în adaptarea propriilor parcuri în timp pentru a gestiona tranziția către vehicule cu emisii zero într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor
  , care să le sprijine competitivitatea
  și
  să pregătească terenul pentru noi inovații
  ,
  ținând seama de faptul că trebuie
  să se
  stabilească o traiectorie clară pentru introducerea acestor vehicule, asigurând contribuția sectorului
  de
  transporturi rutiere la obiectivul climatic al UE pentru 2030
  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Având în vedere obiectivele mai stricte privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  începând cu 2030
  , producătorii vor trebui să introducă pe piața Uniunii un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero. În acest context, mecanismul de stimulare pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute („ZLEV”) nu și-ar mai atinge scopul inițial și ar risca să submineze eficacitatea Regulamentului (UE) 2019/631. Prin urmare, mecanismul de stimulare pentru ZLEV ar trebui eliminat
  începând cu 2030
  .
  Înainte de această dată și, prin urmare, pe parcursul acestui deceniu, mecanismul de stimulare pentru ZLEV va continua să sprijine introducerea vehiculelor cu emisii cuprinse între zero și 50 g CO2/km, inclusiv a vehiculelor electrice pe bază de baterii, a vehiculelor electrice cu pile de combustie care utilizează hidrogen și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile care sunt performante. După această dată,
  vehiculele electrice hibride reîncărcabile continuă să fie luate în considerare în raport cu obiectivele privind întregul parc pe care trebuie să le îndeplinească producătorii de vehicule. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Având în vedere obiectivele mai stricte privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE
  începând cu 2030
  , producătorii vor trebui să introducă pe piața Uniunii un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero. În acest context, mecanismul de stimulare pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute („ZLEV”) nu și-ar mai atinge scopul inițial și ar risca să submineze eficacitatea Regulamentului (UE) 2019/631. Prin urmare, mecanismul de stimulare pentru ZLEV ar trebui eliminat
  începând cu 2030
  .
  Înainte de această dată și, prin urmare, pe parcursul acestui deceniu, mecanismul de stimulare pentru ZLEV va continua să sprijine introducerea vehiculelor cu emisii cuprinse între zero și 50 g CO2/km, inclusiv a vehiculelor electrice pe bază de baterii, a vehiculelor electrice cu pile de combustie care utilizează hidrogen și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile care sunt performante. După această dată,
  vehiculele electrice hibride reîncărcabile continuă să fie luate în considerare în raport cu obiectivele privind întregul parc pe care trebuie să le îndeplinească producătorii de vehicule.

| (15) | Având în vedere obiectivele mai stricte privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE, producătorii vor trebui să introducă pe piața Uniunii un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero. În acest context, mecanismul de stimulare pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute („ZLEV”) nu și-ar mai atinge scopul inițial și ar risca să submineze eficacitatea Regulamentului (UE) 2019/631. Prin urmare, mecanismul de stimulare pentru ZLEV ar trebui eliminat. Vehiculele electrice hibride reîncărcabile continuă să fie luate în considerare în raport cu obiectivele privind întregul parc pe care trebuie să le îndeplinească producătorii de vehicule. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere obiectivele mai stricte privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE, producătorii vor trebui să introducă pe piața Uniunii un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero. În acest context, mecanismul de stimulare pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute („ZLEV”) nu și-ar mai atinge scopul inițial și ar risca să submineze eficacitatea Regulamentului (UE) 2019/631. Prin urmare, mecanismul de stimulare pentru ZLEV ar trebui eliminat. Vehiculele electrice hibride reîncărcabile continuă să fie luate în considerare în raport cu obiectivele privind întregul parc pe care trebuie să le îndeplinească producătorii de vehicule.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | În temeiul Regulamentului (UE) 2019/631, reducerile de emisii obținute prin inovații care nu sunt luate în considerare în cadrul încercării de omologare de tip sunt contabilizate în prezent prin credite pentru ecoinovare, care pot fi luate în calcul în ceea ce privește atingerea obiectivului de reducere a emisiilor al producătorului. Reducerea emisiilor care poate fi solicitată este limitată în prezent la 7 g/km per producător. Acest plafon ar trebui ajustat în sens descrescător, în conformitate cu obiectivele mai stricte, pentru a se asigura că acest sistem rămâne limitat la inovații reale și nu stimulează obiective mai puțin ambițioase în ceea ce privește vânzarea de vehicule cu emisii zero. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

În temeiul Regulamentului (UE) 2019/631, reducerile de emisii obținute prin inovații care nu sunt luate în considerare în cadrul încercării de omologare de tip sunt contabilizate în prezent prin credite pentru ecoinovare, care pot fi luate în calcul în ceea ce privește atingerea obiectivului de reducere a emisiilor al producătorului. Reducerea emisiilor care poate fi solicitată este limitată în prezent la 7 g/km per producător. Acest plafon ar trebui ajustat în sens descrescător, în conformitate cu obiectivele mai stricte, pentru a se asigura că acest sistem rămâne limitat la inovații reale și nu stimulează obiective mai puțin ambițioase în ceea ce privește vânzarea de vehicule cu emisii zero.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Sprijinirea inovării tehnologice și sociale este un element important pentru a încuraja o tranziție mai rapidă către o mobilitate cu emisii zero. Sunt deja disponibile fonduri importante pentru inovare în ecosistemul mobilității prin diferite instrumente de finanțare ale Uniunii, în special Orizont Europa, InvestEU, Fondul de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul pentru inovare și Mecanismul de redresare și reziliență. Deși se așteaptă ca obiectivele ambițioase de reducere anuală a emisiilor de CO2 să stimuleze inovarea în lanțul de aprovizionare al sectorului autovehiculelor, obiectivul principal al prezentului regulament este de a obține o reducere reală, eficace și verificabilă a emisiilor de CO2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Sprijinirea inovării tehnologice și sociale este un element important pentru a încuraja o tranziție mai rapidă către o mobilitate cu emisii zero. Sunt deja disponibile fonduri importante pentru inovare în ecosistemul mobilității prin diferite instrumente de finanțare ale Uniunii, în special Orizont Europa, InvestEU, Fondul de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul pentru inovare și Mecanismul de redresare și reziliență. Deși se așteaptă ca obiectivele ambițioase de reducere anuală a emisiilor de CO2 să stimuleze inovarea în lanțul de aprovizionare al sectorului autovehiculelor, obiectivul principal al prezentului regulament este de a obține o reducere reală, eficace și verificabilă a emisiilor de CO2.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Obiectivele stabilite în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 sunt realizate parțial prin vânzările de vehicule electrice hibride cu încărcare externă (OVC-HEV). Emisiile vehiculelor respective sunt contabilizate în prezent prin utilizarea unui factor de utilitate stabilit prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei

   (1a)

  , care reprezintă ponderea distanței parcurse cu folosirea bateriei față de distanța parcursă cu folosirea motorului cu ardere internă. Totuși, acest factor de utilitate nu se bazează pe date reprezentative în condiții reale de conducere, ci pe o estimare. Începând cu 1 ianuarie 2021, Comisia colectează date privind consumul de combustibil în condiții reale de conducere prin intermediul contoarelor de consum de combustibil instalate la bordul autoturismelor, în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/631. Factorul de utilitate pentru OVC-HEV ar trebui revizuit fără întârziere utilizând datele respective pentru a se asigura că acesta reflectă emisiile generate în condiții reale de conducere. Factorul de utilitate actualizat ar trebui să se aplice cel târziu începând cu 2025 și ar trebui să fie revizuit pentru a se asigura că rămâne reprezentativ pentru emisiile reale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Obiectivele stabilite în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 sunt realizate parțial prin vânzările de vehicule electrice hibride cu încărcare externă (OVC-HEV). Emisiile vehiculelor respective sunt contabilizate în prezent prin utilizarea unui factor de utilitate stabilit prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei

   (1a)

  , care reprezintă ponderea distanței parcurse cu folosirea bateriei față de distanța parcursă cu folosirea motorului cu ardere internă. Totuși, acest factor de utilitate nu se bazează pe date reprezentative în condiții reale de conducere, ci pe o estimare. Începând cu 1 ianuarie 2021, Comisia colectează date privind consumul de combustibil în condiții reale de conducere prin intermediul contoarelor de consum de combustibil instalate la bordul autoturismelor, în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/631. Factorul de utilitate pentru OVC-HEV ar trebui revizuit fără întârziere utilizând datele respective pentru a se asigura că acesta reflectă emisiile generate în condiții reale de conducere. Factorul de utilitate actualizat ar trebui să se aplice cel târziu începând cu 2025 și ar trebui să fie revizuit pentru a se asigura că rămâne reprezentativ pentru emisiile reale.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a asigura o repartizare echitabilă a efortului de reducere, cele două curbe ale valorilor-limită pentru vehiculele utilitare ușoare mai ușoare și mai grele ar trebui ajustate pentru ca acestea să reflecte obiectivele consolidate de reducere a emisiilor de CO2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a asigura o repartizare echitabilă a efortului de reducere, cele două curbe ale valorilor-limită pentru vehiculele utilitare ușoare mai ușoare și mai grele ar trebui ajustate pentru ca acestea să reflecte obiectivele consolidate de reducere a emisiilor de CO2.

eliminat

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Având în vedere obiectivele globale mai ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se evita potențialele efecte de denaturare a pieței, ar trebui să se alinieze cerințele de reducere pentru toți producătorii prezenți pe piața Uniunii, cu excepția celor responsabili de mai puțin de 1 000 de vehicule noi înmatriculate într-un an calendaristic. În consecință, posibilitatea ca producătorii responsabili de un volum de autoturisme cuprins între 1 000 și 10 000 sau de un volum de autovehicule utilitare ușoare cuprins între 1 000 și 22 000 nou înmatriculate într-un an calendaristic să solicite o derogare de la obiectivele lor privind emisiile specifice ar trebui să înceteze începând cu
  2030
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Având în vedere obiectivele globale mai ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se evita potențialele efecte de denaturare a pieței, ar trebui să se alinieze cerințele de reducere pentru toți producătorii prezenți pe piața Uniunii, cu excepția celor responsabili de mai puțin de 1 000 de vehicule noi înmatriculate într-un an calendaristic. În consecință, posibilitatea ca producătorii responsabili de un volum de autoturisme cuprins între 1 000 și 10 000 sau de un volum de autovehicule utilitare ușoare cuprins între 1 000 și 22 000 nou înmatriculate într-un an calendaristic să solicite o derogare de la obiectivele lor privind emisiile specifice ar trebui să înceteze începând cu
  2030
  .

| (21) | Având în vedere obiectivele globale mai ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se evita potențialele efecte de denaturare a pieței, ar trebui să se alinieze cerințele de reducere pentru toți producătorii prezenți pe piața Uniunii, cu excepția celor responsabili de mai puțin de 1 000 de vehicule noi înmatriculate într-un an calendaristic. În consecință, posibilitatea ca producătorii responsabili de un volum de autoturisme cuprins între 1 000 și 10 000 sau de un volum de autovehicule utilitare ușoare cuprins între 1 000 și 22 000 nou înmatriculate într-un an calendaristic să solicite o derogare de la obiectivele lor privind emisiile specifice ar trebui să înceteze începând cu
  2036
  . |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere obiectivele globale mai ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a se evita potențialele efecte de denaturare a pieței, ar trebui să se alinieze cerințele de reducere pentru toți producătorii prezenți pe piața Uniunii, cu excepția celor responsabili de mai puțin de 1 000 de vehicule noi înmatriculate într-un an calendaristic. În consecință, posibilitatea ca producătorii responsabili de un volum de autoturisme cuprins între 1 000 și 10 000 sau de un volum de autovehicule utilitare ușoare cuprins între 1 000 și 22 000 nou înmatriculate într-un an calendaristic să solicite o derogare de la obiectivele lor privind emisiile specifice ar trebui să înceteze începând cu
  2036
  .

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Progresele realizate în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 în direcția îndeplinirii obiectivelor de reducere stabilite pentru 2030 și ulterior ar trebui să fie revizuite în
  2026
  . Pentru această revizuire, ar trebui luate în considerare toate aspectele avute în vedere în raportarea
  bienală
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Progresele realizate în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 în direcția îndeplinirii obiectivelor de reducere stabilite pentru 2030 și ulterior ar trebui să fie revizuite în
  2026
  . Pentru această revizuire, ar trebui luate în considerare toate aspectele avute în vedere în raportarea
  bienală
  .

| (23) | Progresele realizate în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 în direcția îndeplinirii obiectivelor de reducere stabilite pentru 2030 și ulterior ar trebui să fie revizuite în
  2027
  . Pentru această revizuire, ar trebui luate în considerare toate aspectele avute în vedere în raportarea
  anuală
  . |
| --- | --- |

(23)

Progresele realizate în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 în direcția îndeplinirii obiectivelor de reducere stabilite pentru 2030 și ulterior ar trebui să fie revizuite în
  2027
  . Pentru această revizuire, ar trebui luate în considerare toate aspectele avute în vedere în raportarea
  anuală
  .

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | Este important să se evalueze emisiile generate de-a lungul întregului ciclu de viață al vehiculelor utilitare ușoare la nivelul Uniunii. În acest scop, Comisia ar trebui, cel târziu până la 31 decembrie 2023, să elaboreze o metodologie comună la nivelul Uniunii pentru evaluarea și raportarea consecventă a datelor privind emisiile de CO2 pe durata întregului ciclu de viață ale vehiculelor utilitare ușoare care sunt introduse pe piața Uniunii, pentru a obține o imagine de ansamblu a impactului lor asupra mediului. Comisia ar trebui să adopte măsuri de monitorizare, inclusiv, după caz, propuneri legislative pentru a sprijini progresele Uniunii în direcția ambițiilor sale în materie de climă. În plus, este important să se elaboreze o metodologie de evaluare a performanței de mediu globale a vehiculelor, calculată nu numai în ceea ce privește emisiile de CO2, ci și ținând seama de amprenta globală de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

Este important să se evalueze emisiile generate de-a lungul întregului ciclu de viață al vehiculelor utilitare ușoare la nivelul Uniunii. În acest scop, Comisia ar trebui, cel târziu până la 31 decembrie 2023, să elaboreze o metodologie comună la nivelul Uniunii pentru evaluarea și raportarea consecventă a datelor privind emisiile de CO2 pe durata întregului ciclu de viață ale vehiculelor utilitare ușoare care sunt introduse pe piața Uniunii, pentru a obține o imagine de ansamblu a impactului lor asupra mediului. Comisia ar trebui să adopte măsuri de monitorizare, inclusiv, după caz, propuneri legislative pentru a sprijini progresele Uniunii în direcția ambițiilor sale în materie de climă. În plus, este important să se elaboreze o metodologie de evaluare a performanței de mediu globale a vehiculelor, calculată nu numai în ceea ce privește emisiile de CO2, ci și ținând seama de amprenta globală de mediu.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Posibilitatea de a aloca veniturile provenite
  din primele pentru emisiile suplimentare
  unui fond specific sau unui program relevant a fost evaluată în conformitate cu articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2019/631
  ,
  concluzia fiind că acest lucru
  ar
  duce la
  o 
  creștere semnificativă
  a 
  sarcinii administrative, fără a aduce beneficii directe sectorului autovehiculelor
  în
  tranziția sa. Prin urmare
  ,
  veniturile provenite
  din
  primele pentru emisiile suplimentare sunt considerate în continuare venituri la bugetul general al Uniunii, în conformitate
  cu
  articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/631
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Posibilitatea de a aloca veniturile provenite
  din primele pentru emisiile suplimentare
  unui fond specific sau unui program relevant a fost evaluată în conformitate cu articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2019/631
  ,
  concluzia fiind că acest lucru
  ar
  duce la
  o 
  creștere semnificativă
  a 
  sarcinii administrative, fără a aduce beneficii directe sectorului autovehiculelor
  în
  tranziția sa. Prin urmare
  ,
  veniturile provenite
  din
  primele pentru emisiile suplimentare sunt considerate în continuare venituri la bugetul general al Uniunii, în conformitate
  cu
  articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/631
  .

| (24) | Alocarea veniturilor
  din primele pentru emisiile suplimentare
  ar trebui să fie destinată sprijinirii tranziției echitabile către o economie neutră din punct de vedere climatic și, în special
  ,
  atenuării oricărui impact negativ asupra ocupării forței de muncă al tranziției în sectorul autovehiculelor. Comisia ar trebui să prezinte, după caz, o propunere de instituire a unui astfel de instrument de finanțare. În acest demers, ar trebui să se acorde atenție
  în
  special regiunilor și comunităților afectate
  ,
  care ar putea fi mai vulnerabile
  din
  cauza prezenței unei industrii intensive a autovehiculelor sau din cauza caracteristicilor lor specifice care fac mai dificilă tranziția către transportul rutier
  cu
  emisii zero, cum ar fi regiunile ultraperiferice
  . |
| --- | --- |

(24)

Alocarea veniturilor
  din primele pentru emisiile suplimentare
  ar trebui să fie destinată sprijinirii tranziției echitabile către o economie neutră din punct de vedere climatic și, în special
  ,
  atenuării oricărui impact negativ asupra ocupării forței de muncă al tranziției în sectorul autovehiculelor. Comisia ar trebui să prezinte, după caz, o propunere de instituire a unui astfel de instrument de finanțare. În acest demers, ar trebui să se acorde atenție
  în
  special regiunilor și comunităților afectate
  ,
  care ar putea fi mai vulnerabile
  din
  cauza prezenței unei industrii intensive a autovehiculelor sau din cauza caracteristicilor lor specifice care fac mai dificilă tranziția către transportul rutier
  cu
  emisii zero, cum ar fi regiunile ultraperiferice
  .

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera – a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 1 – alineatul 4 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (- a) | la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(- a)

| (a) | pentru media emisiilor produse de parcul de autoturisme noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea A punctul 6.1.1 din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

pentru media emisiilor produse de parcul de autoturisme noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea A punctul 6.1.1 din anexa I;

| „(a) | pentru media emisiilor produse de parcul de autoturisme noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea A punctul 6.1.1 din anexa I 
  astfel cum a fost stabilit în Regulamentul (UE) 2019/631 în ceea ce privește ciclurile de producție
  ;” |
| --- | --- |

„(a)

pentru media emisiilor produse de parcul de autoturisme noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea A punctul 6.1.1 din anexa I 
  astfel cum a fost stabilit în Regulamentul (UE) 2019/631 în ceea ce privește ciclurile de producție
  ;”

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera -a a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 1 – alineatul 4 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | la alineatul (4), litera (b) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-aa)

| (b) | pentru media emisiilor produse de parcul de vehicule utilitare ușoare noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea B punctul 6.1.1 din anexa I. |
| --- | --- |

(b)

pentru media emisiilor produse de parcul de vehicule utilitare ușoare noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea B punctul 6.1.1 din anexa I.

| „b) | pentru media emisiilor produse de parcul de vehicule utilitare ușoare noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea B punctul 6.1.1 din anexa I
  , astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2019/631
  .” |
| --- | --- |

„b)

pentru media emisiilor produse de parcul de vehicule utilitare ușoare noi, un obiectiv privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE egal cu o reducere de 15 % a obiectivului în 2021, determinat în conformitate cu partea B punctul 6.1.1 din anexa I
  , astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2019/631
  .”

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera c

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 1 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | la alineatul
   (6)
  , cuvintele „De la 1 ianuarie 2025,”
  se
  înlocuiesc cu „De la 1 ianuarie 2025 la 31 decembrie 2029,”
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

la alineatul
   (6)
  , cuvintele „De la 1 ianuarie 2025,”
  se
  înlocuiesc cu „De la 1 ianuarie 2025 la 31 decembrie 2029,”
  ;

| (c) | alineatul
  (6) se
  elimină
  ; |
| --- | --- |

(c)

alineatul
  (6) se
  elimină
  ;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | se introduce următorul punct: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

| „(aa) | «vehicul electric hibrid reîncărcabil» (PHEV) înseamnă un vehicul alimentat cu o combinație între un motor electric cu o baterie reîncărcabilă și un motor cu ardere internă, care pot funcționa împreună sau separat;” |
| --- | --- |

„(aa)

«vehicul electric hibrid reîncărcabil» (PHEV) înseamnă un vehicul alimentat cu o combinație între un motor electric cu o baterie reîncărcabilă și un motor cu ardere internă, care pot funcționa împreună sau separat;”

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se introduce următorul punct: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

| „(ba) | vehicul corporativ” înseamnă un vehicul deținut sau închiriat de o societate privată, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 2157/2001

   (1a)

  al Consiliului și utilizat în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

„(ba)

vehicul corporativ” înseamnă un vehicul deținut sau închiriat de o societate privată, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 2157/2001

   (1a)

  al Consiliului și utilizat în scopuri comerciale;

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 7 – alineatul 10

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | Alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(aa)

10.   Comisia
  evaluează
  , până cel târziu în 2023,
  posibilitatea de a elabora
  o metodologie comună la nivelul Uniunii pentru evaluarea și raportarea consecventă de date a emisiilor de CO2 generate pe durata întregului ciclu de viață de autoturismele și de vehiculele ușoare care sunt introduse pe piața Uniunii. Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului
  evaluarea respectivă
  , inclusiv, dacă este cazul, propuneri privind măsuri de monitorizare, cum ar fi propuneri legislative.

„10.   Comisia
  publică
  , până cel târziu în 2023,
  un raport în care prezintă
  o metodologie comună la nivelul Uniunii pentru evaluarea și raportarea consecventă de date a emisiilor de CO2 generate pe durata întregului ciclu de viață de autoturismele și de vehiculele ușoare care sunt introduse pe piața Uniunii
  , inclusiv o metodologie pentru evaluarea emisiilor de CO2 generate pe durata întregului ciclu de viață de consumul de combustibili și de energie al acestor vehicule
  . Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului
  raportul respectiv
  , inclusiv, dacă este cazul, propuneri privind măsuri de monitorizare, cum ar fi propuneri legislative.”

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a b (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 7 – alineatul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | Se introduce următorul alineat (10a): |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

Se introduce următorul alineat (10a):

„10a.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2024, producătorii pot transmite, în mod voluntar, date privind emisiile de CO2 generate pe durata ciclului de viață pentru autoturismele și vehiculele utilitare ușoare de pe piața Uniunii menționate la alineatul (10) din prezentul articol autorităților competente menționate la alineatul (6) din prezentul articol și statelor membre, care le comunică ulterior Comisiei în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. Începând cu 1 ianuarie 2028, datele respective sunt incluse în informațiile enumerate în partea A din anexele II și III;”

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | La articolul 8, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

La articolul 8, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Sumele obținute din plata primelor pentru emisiile suplimentare sunt considerate venituri la bugetul general al Uniunii.

4.   Sumele obținute din plata primelor pentru emisiile suplimentare sunt considerate venituri la bugetul general al Uniunii.

Până la 31 decembrie 2023, Comisia prezintă un raport în care expune în detaliu necesitatea unei finanțări specifice pentru a asigura o tranziție echitabilă în sectorul autovehiculelor, cu obiectivul de a atenua impactul negativ asupra ocupării forței de muncă și alte efecte economice în toate statele membre afectate, în special în regiunile și comunitățile cele mai afectate de tranziție. Raportul este însoțit, după caz, de o propunere legislativă de instituire a unui instrument de finanțare al Uniunii care să răspundă necesității respective și, în special, să coordoneze și să finanțeze măsuri preventive și reactive pentru a face față restructurării la nivel local și regional și pentru a finanța formarea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor din sectorul autovehiculelor, inclusiv a producătorilor de automobile, a furnizorilor de componente ale acestora și a serviciilor auxiliare de întreținere și reparare, în special în întreprinderile mici și mijlocii.

Până la 31 decembrie 2023, Comisia prezintă un raport în care expune în detaliu necesitatea unei finanțări specifice pentru a asigura o tranziție echitabilă în sectorul autovehiculelor, cu obiectivul de a atenua impactul negativ asupra ocupării forței de muncă și alte efecte economice în toate statele membre afectate, în special în regiunile și comunitățile cele mai afectate de tranziție. Raportul este însoțit, după caz, de o propunere legislativă de instituire a unui instrument de finanțare al Uniunii care să răspundă necesității respective și, în special, să coordoneze și să finanțeze măsuri preventive și reactive pentru a face față restructurării la nivel local și regional și pentru a finanța formarea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor din sectorul autovehiculelor, inclusiv a producătorilor de automobile, a furnizorilor de componente ale acestora și a serviciilor auxiliare de întreținere și reparare, în special în întreprinderile mici și mijlocii.

Instrumentul de finanțare poate lua forma unui instrument de finanțare specific sau poate face parte din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau din Fondul pentru o tranziție justă revizuit. Orice venituri din primele pentru emisiile suplimentare se alocă în acest scop.

Instrumentul de finanțare poate lua forma unui instrument de finanțare specific sau poate face parte din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau din Fondul pentru o tranziție justă revizuit. Orice venituri din primele pentru emisiile suplimentare se alocă în acest scop.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Se poate acorda o derogare solicitată în temeiul alineatului (1) de la obiectivele privind emisiile specifice aplicabile până în anul calendaristic
  2029
  inclusiv.”; | „Se poate acorda o derogare solicitată în temeiul alineatului (1) de la obiectivele privind emisiile specifice aplicabile până în anul calendaristic
  2035
  inclusiv.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Se poate acorda o derogare solicitată în temeiul alineatului (1) de la obiectivele privind emisiile specifice aplicabile până în anul calendaristic
  2029
  inclusiv.”;

„Se poate acorda o derogare solicitată în temeiul alineatului (1) de la obiectivele privind emisiile specifice aplicabile până în anul calendaristic
  2035
  inclusiv.”;

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | La articolul 10, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6a)

(6a)

La articolul 10, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Un producător care produce, împreună cu toate întreprinderile sale asociate, între 10 000 și 300 000 de autoturisme noi înmatriculate în fiecare an calendaristic în Uniune, poate prezenta o cerere de derogare de la obiectivul privind emisiile specifice calculat în conformitate cu partea A punctele 1-4 și 6.3 din anexa I.

„4.
     Un producător care produce, împreună cu toate întreprinderile sale asociate, între 10 000 și 300 000 de autoturisme noi înmatriculate în fiecare an calendaristic în Uniune, poate prezenta o cerere de derogare
  , pentru anii până în 2028 inclusiv,
  de la obiectivul privind emisiile specifice calculat în conformitate cu partea A punctele 1-4 și 6.3 din anexa I.”

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 b (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | La articolul 11, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6b)

(6b)

La articolul 11, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   La solicitarea unui furnizor sau a unui producător, se ține seama de reducerile emisiilor de CO2 realizate prin utilizarea tehnologiilor inovatoare sau a unei combinații de tehnologii inovatoare (denumite în continuare „pachete tehnologice inovatoare”).

1.   La solicitarea unui furnizor sau a unui producător, se ține seama de reducerile emisiilor de CO2 realizate prin utilizarea tehnologiilor inovatoare sau a unei combinații de tehnologii inovatoare (denumite în continuare „pachete tehnologice inovatoare”).

Aceste tehnologii se iau în considerare numai dacă metodologia utilizată pentru evaluarea lor poate genera rezultate verificabile, repetabile și comparabile.

Aceste tehnologii se iau în considerare numai dacă metodologia utilizată pentru evaluarea lor poate genera rezultate verificabile, repetabile și comparabile.

Contribuția totală a acestor tehnologii la reducerea mediei emisiilor specifice de CO2 ale unui producător poate fi de cel mult 7 g CO2/km.

2

2

Contribuția totală a acestor tehnologii la reducerea mediei emisiilor specifice de CO2 ale unui producător poate fi de cel mult 7 g CO2/km
  până în 2024;

2

2

până în 2024;

| — | 5 g CO2/km începând din 2025; |
| --- | --- |

—

5 g CO2/km începând din 2025;

5 g CO2

| — | 4 g CO2/km începând din 2027; |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km începând din 2027;

4 g CO2

| — | 2 g CO2/km începând din 2030 până în 2034 inclusiv. |
| --- | --- |

—

2 g CO2/km începând din 2030 până în 2034 inclusiv.

2 g CO2

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru a modifica prezentul regulament prin ajustarea plafonului menționat la al treilea paragraf din prezentul alineat, cu efect din 2025, pentru a ține seama de evoluțiile tehnologice, asigurând, în același timp, o proporție echilibrată a nivelului plafonului respectiv în raport cu media emisiilor specifice de CO2 ale producătorilor.

2

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru a modifica prezentul regulament prin ajustarea
  în sens descrescător a
  plafonului menționat la al treilea paragraf din prezentul alineat, cu efect din 2025, pentru a ține seama de evoluțiile tehnologice, asigurând, în același timp, o proporție echilibrată a nivelului plafonului respectiv în raport cu media emisiilor specifice de CO2 ale producătorilor.

în sens descrescător a

2

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 c (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6c) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6c)

(6c)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 11a

Proiectarea ecologică

Pentru a se asigura că tranziția către o mobilitate cu emisii zero contribuie pe deplin la obiectivele Uniunii privind eficiența energetică și economia circulară, până la 31 decembrie 2023, Comisia prezintă propuneri, după caz, privind stabilirea unor cerințe minime de proiectare ecologică pentru toate autoturismele noi și vehiculele utilitare ușoare noi, inclusiv a unor cerințe în materie de eficiență energetică, durabilitate și potențialul de reparare pentru componentele esențiale, cum ar fi farurile, componentele electronice și bateriile, precum și a unor cerințe minime pentru recuperarea metalelor, a materialelor plastice și a materiilor prime critice, ținând seama de principiile aplicate altor produse cu impact energetic în temeiul Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  .

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 d (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 12 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6d) | La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6d)

(6d)

La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   Pentru a preveni creșterea decalajului în ceea ce privește emisiile generate în condiții reale de conducere, Comisia evaluează, până la 1 iunie 2023, modul în care pot fi utilizate datele privind consumul de combustibil și consumul de energie, pentru a se asigura că valorile emisiilor de CO2 și ale consumului de combustibil sau energie ale vehiculelor determinate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 rămân reprezentative pentru emisiile generate în condiții reale de conducere în timp pentru fiecare producător.

3.   Pentru a preveni creșterea decalajului în ceea ce privește emisiile generate în condiții reale de conducere, Comisia evaluează, până la 1 iunie 2023, modul în care pot fi utilizate datele privind consumul de combustibil și consumul de energie
  în condiții reale de conducere, colectate în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/392 al Comisiei

   (1a), pentru a se asigura că valorile emisiilor de CO2 și ale consumului de combustibil sau energie ale vehiculelor determinate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 rămân reprezentative pentru emisiile generate în condiții reale de conducere în timp pentru fiecare producător.

Comisia monitorizează și raportează anual modul în care decalajul menționat la primul paragraf evoluează
  în perioada
  2021
  -2026
  și,
  în vederea prevenirii unei creșteri a decalajului respectiv
  ,
  evaluează
  , în
  2027, fezabilitatea unui mecanism de ajustare a
  mediei emisiilor specifice de CO2 ale producătorului
  începând cu 2030 și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă pentru a institui un astfel de mecanism
  .

în perioada

-2026

în vederea prevenirii unei creșteri a decalajului respectiv

evaluează

2027, fezabilitatea unui mecanism de ajustare a

începând cu 2030 și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă pentru a institui un astfel de mecanism

Comisia monitorizează și raportează anual modul în care decalajul menționat la primul paragraf evoluează
  începând din
  2021 și,
  după caz, de îndată ce sunt disponibile suficiente date
  ,
  înainte de 31 decembrie 2026
  ,
  prezintă o propunere legislativă
  în
  vederea eliminării acestui decalaj prin ajustarea
  mediei emisiilor specifice de CO2 ale producătorului
  , utilizând datele în condiții reale colectate în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/392 al Comisiei
  .

începând din

după caz, de îndată ce sunt disponibile suficiente date

înainte de 31 decembrie 2026

prezintă o propunere legislativă

vederea eliminării acestui decalaj prin ajustarea

2

, utilizând datele în condiții reale colectate în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/392 al Comisiei

În plus, Comisia evaluează, în special, utilizarea datelor privind consumul de combustibil și de energie menționate la alineatul (1) din prezentul articol pentru vehiculele electrice hibride cu încărcare externă (OVC-HEV). Utilizând aceste date, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru a adapta factorii de utilitate utilizați pentru OVC-HEV în scopul de a se asigura că emisiile acestora sunt reprezentative pentru conducerea în condiții reale începând cu 2025.

În plus, Comisia evaluează, în special, utilizarea datelor privind consumul de combustibil și de energie menționate la alineatul (1) din prezentul articol pentru vehiculele electrice hibride cu încărcare externă (OVC-HEV). Utilizând aceste date, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru a adapta factorii de utilitate utilizați pentru OVC-HEV în scopul de a se asigura că emisiile acestora sunt reprezentative pentru conducerea în condiții reale începând cu 2025.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 e (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 12 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6e) | La articolul 12, se adaugă următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6e)

(6e)

La articolul 12, se adaugă următorul alineat:

„4a.
     
  Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru a completa prezentul Regulament prin stabilirea unei metodologii pentru măsurarea și compararea eficienței vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute pe baza cantității de energie electrică necesară pentru a parcurge 100 de kilometri. Metodologia respectivă ia în considerare în special implicațiile energiei electrice utilizate asupra cantității de resurse necesare pentru bateriile cu stocare internă a energiei ale acestor vehicule.

Până cel târziu la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de stabilire a pragurilor minime de eficiență energetică pentru autoturismele și pentru vehiculele utilitare ușoare noi cu emisii zero introduse pe piața Uniunii.”

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 14 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 14a | Articolul 14a |
| Raportul intermediar | Raportul intermediar |
| Până la 31 decembrie 2025 și, ulterior,
  la
  fiecare
  doi ani
  , Comisia prezintă un raport privind progresele înregistrate în direcția unei mobilități rutiere cu emisii zero. Raportul monitorizează și evaluează în special necesitatea unor posibile măsuri suplimentare menite să faciliteze
  tranziția
  , inclusiv prin mijloace financiare. | Până la 31 decembrie 2025 și, ulterior,
  în
  fiecare
  an
  , Comisia prezintă un raport privind progresele înregistrate în direcția unei mobilități rutiere cu emisii zero. Raportul monitorizează și evaluează în special necesitatea unor posibile măsuri suplimentare menite să faciliteze
  o tranziție justă
  , inclusiv prin mijloace financiare. |
| În cadrul raportării, Comisia ia în considerare toți factorii care contribuie la un progres eficient din punctul de vedere al costurilor în direcția neutralității climatice până în 2050. Aceasta include introducerea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute, progresele înregistrate în ceea ce privește
  realizarea obiectivelor privind instalarea
  infrastructurii de reîncărcare și de realimentare
  , astfel cum se prevede
  în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi, contribuția potențială a tehnologiilor de inovare și a combustibililor alternativi durabili la realizarea
  unei mobilități neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei, impactul asupra consumatorilor,
  progresele înregistrate în cadrul dialogului social, precum și aspecte care să faciliteze în continuare o tranziție viabilă din punct de vedere economic și justă din punct de vedere social către o mobilitate rutieră cu emisii zero; | În cadrul raportării, Comisia ia în considerare toți factorii care contribuie la un progres eficient din punctul de vedere al costurilor în direcția neutralității climatice până în 2050. Aceasta include: |
| | (a) | progresele înregistrate în ceea ce privește
  introducerea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute
  , precum și în ceea ce privește accesibilitatea și eficiența lor energetică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 14a

Articolul 14a

Raportul intermediar

Raportul intermediar

Până la 31 decembrie 2025 și, ulterior,
  la
  fiecare
  doi ani
  , Comisia prezintă un raport privind progresele înregistrate în direcția unei mobilități rutiere cu emisii zero. Raportul monitorizează și evaluează în special necesitatea unor posibile măsuri suplimentare menite să faciliteze
  tranziția
  , inclusiv prin mijloace financiare.

la

doi ani

tranziția

Până la 31 decembrie 2025 și, ulterior,
  în
  fiecare
  an
  , Comisia prezintă un raport privind progresele înregistrate în direcția unei mobilități rutiere cu emisii zero. Raportul monitorizează și evaluează în special necesitatea unor posibile măsuri suplimentare menite să faciliteze
  o tranziție justă
  , inclusiv prin mijloace financiare.

în

an

o tranziție justă

În cadrul raportării, Comisia ia în considerare toți factorii care contribuie la un progres eficient din punctul de vedere al costurilor în direcția neutralității climatice până în 2050. Aceasta include introducerea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute, progresele înregistrate în ceea ce privește
  realizarea obiectivelor privind instalarea
  infrastructurii de reîncărcare și de realimentare
  , astfel cum se prevede
  în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi, contribuția potențială a tehnologiilor de inovare și a combustibililor alternativi durabili la realizarea
  unei mobilități neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei, impactul asupra consumatorilor,
  progresele înregistrate în cadrul dialogului social, precum și aspecte care să faciliteze în continuare o tranziție viabilă din punct de vedere economic și justă din punct de vedere social către o mobilitate rutieră cu emisii zero;

realizarea obiectivelor privind instalarea

, astfel cum se prevede

unei mobilități neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei, impactul asupra consumatorilor,

În cadrul raportării, Comisia ia în considerare toți factorii care contribuie la un progres eficient din punctul de vedere al costurilor în direcția neutralității climatice până în 2050. Aceasta include:

(a)

(a)

progresele înregistrate în ceea ce privește
  introducerea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute
  , precum și în ceea ce privește accesibilitatea și eficiența lor energetică;

progresele înregistrate în ceea ce privește

, precum și în ceea ce privește accesibilitatea și eficiența lor energetică;

| (b) | impactul asupra consumatorilor, în special asupra celor cu venituri mici și medii, și ritmul de adoptare a vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute în aceste segmente de consumatori, precum și disponibilitatea și domeniul de aplicare al măsurilor la nivelul Uniunii, al statelor membre și la nivel local pentru a sprijini această adoptare; |
| --- | --- |

(b)

(b)

impactul asupra consumatorilor, în special asupra celor cu venituri mici și medii, și ritmul de adoptare a vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute în aceste segmente de consumatori, precum și disponibilitatea și domeniul de aplicare al măsurilor la nivelul Uniunii, al statelor membre și la nivel local pentru a sprijini această adoptare;

impactul asupra consumatorilor, în special asupra celor cu venituri mici și medii, și ritmul de adoptare a vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute în aceste segmente de consumatori, precum și disponibilitatea și domeniul de aplicare al măsurilor la nivelul Uniunii, al statelor membre și la nivel local pentru a sprijini această adoptare;

| (c) | piața vehiculelor de ocazie; |
| --- | --- |

(c)

(c)

piața vehiculelor de ocazie;

piața vehiculelor de ocazie;

| (d) | progresele înregistrate în ceea ce privește
  instalarea suficientă a
  infrastructurii
  publice și private
  de reîncărcare și de realimentare
  , inclusiv progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor prevăzute
  în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi
  și în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a),
  dar fără a se limita la acestea; |
| --- | --- |

(d)

(d)

progresele înregistrate în ceea ce privește
  instalarea suficientă a
  infrastructurii
  publice și private
  de reîncărcare și de realimentare
  , inclusiv progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor prevăzute
  în Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi
  și în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a),
  dar fără a se limita la acestea;

instalarea suficientă a

publice și private

, inclusiv progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor prevăzute

și în Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului

1a

dar fără a se limita la acestea;

| (e) | progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea cantității de energie din surse regenerabile în Uniune, în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

(e)

(e)

progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea cantității de energie din surse regenerabile în Uniune, în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001;

progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea cantității de energie din surse regenerabile în Uniune, în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001;

| (f) | contribuția potențială a tehnologiilor de inovare și a combustibililor alternativi durabili
  , inclusiv a combustibililor sintetici,
  la realizarea
  neutralității climatice în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

(f)

(f)

contribuția potențială a tehnologiilor de inovare și a combustibililor alternativi durabili
  , inclusiv a combustibililor sintetici,
  la realizarea
  neutralității climatice în sectorul transporturilor;

, inclusiv a combustibililor sintetici,

neutralității climatice în sectorul transporturilor;

| (g) | emisiile generate pe durata ciclului de viață de autoturismele noi și de vehiculele utilitare ușoare noi introduse pe piață, utilizând metodologia adoptată în conformitate cu articolul 7 alineatul (10); |
| --- | --- |

(g)

(g)

emisiile generate pe durata ciclului de viață de autoturismele noi și de vehiculele utilitare ușoare noi introduse pe piață, utilizând metodologia adoptată în conformitate cu articolul 7 alineatul (10);

emisiile generate pe durata ciclului de viață de autoturismele noi și de vehiculele utilitare ușoare noi introduse pe piață, utilizând metodologia adoptată în conformitate cu articolul 7 alineatul (10);

| (h
  ) | progresele înregistrate în cadrul dialogului social, precum și aspecte care să faciliteze în continuare o tranziție viabilă din punct de vedere economic și justă din punct de vedere social,
  luând în considerare ocuparea forței de muncă și competitivitatea,
  către o mobilitate rutieră cu emisii zero; |
| --- | --- |

(h
  )

(h

progresele înregistrate în cadrul dialogului social, precum și aspecte care să faciliteze în continuare o tranziție viabilă din punct de vedere economic și justă din punct de vedere social,
  luând în considerare ocuparea forței de muncă și competitivitatea,
  către o mobilitate rutieră cu emisii zero;

luând în considerare ocuparea forței de muncă și competitivitatea,

| (i) | impactul asupra ocupării forței de muncă, care urmează să fie evaluat prin cartografierea detaliată a dezvoltării locurilor de muncă în industria autovehiculelor și a efectului asupra regiunilor în care sunt situate aceste industrii, precum și măsuri, inclusiv măsuri financiare, la nivelul Uniunii, al statelor membre sau la nivel local pentru a atenua impactul socioeconomic în aceste regiuni, inclusiv programe de perfecționare și de recalificare; |
| --- | --- |

(i)

(i)

impactul asupra ocupării forței de muncă, care urmează să fie evaluat prin cartografierea detaliată a dezvoltării locurilor de muncă în industria autovehiculelor și a efectului asupra regiunilor în care sunt situate aceste industrii, precum și măsuri, inclusiv măsuri financiare, la nivelul Uniunii, al statelor membre sau la nivel local pentru a atenua impactul socioeconomic în aceste regiuni, inclusiv programe de perfecționare și de recalificare;

impactul asupra ocupării forței de muncă, care urmează să fie evaluat prin cartografierea detaliată a dezvoltării locurilor de muncă în industria autovehiculelor și a efectului asupra regiunilor în care sunt situate aceste industrii, precum și măsuri, inclusiv măsuri financiare, la nivelul Uniunii, al statelor membre sau la nivel local pentru a atenua impactul socioeconomic în aceste regiuni, inclusiv programe de perfecționare și de recalificare;

| (k) | contribuția potențială a măsurilor suplimentare la nivel național și la nivelul Uniunii menite să reducă vârsta medie și, prin urmare, emisiile parcului de vehicule ușoare, cum ar fi măsurile de sprijinire a eliminării treptate a vehiculelor mai vechi într-un mod echitabil din punct de vedere social și rațional din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

(k)

(k)

contribuția potențială a măsurilor suplimentare la nivel național și la nivelul Uniunii menite să reducă vârsta medie și, prin urmare, emisiile parcului de vehicule ușoare, cum ar fi măsurile de sprijinire a eliminării treptate a vehiculelor mai vechi într-un mod echitabil din punct de vedere social și rațional din punct de vedere ecologic;

contribuția potențială a măsurilor suplimentare la nivel național și la nivelul Uniunii menite să reducă vârsta medie și, prin urmare, emisiile parcului de vehicule ușoare, cum ar fi măsurile de sprijinire a eliminării treptate a vehiculelor mai vechi într-un mod echitabil din punct de vedere social și rațional din punct de vedere ecologic;

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 14 a – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În conformitate cu Recomandarea (UE).../... a Consiliului [Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică], statele membre sunt invitate să elaboreze planuri teritoriale pentru o tranziție justă destinate industriei lor auto, în dialog strâns cu partenerii sociali, cu scopul de a orienta schimbările structurale într-un mod acceptabil din punct de vedere social și de a evita perturbările sociale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În conformitate cu Recomandarea (UE).../... a Consiliului [Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică], statele membre sunt invitate să elaboreze planuri teritoriale pentru o tranziție justă destinate industriei lor auto, în dialog strâns cu partenerii sociali, cu scopul de a orienta schimbările structurale într-un mod acceptabil din punct de vedere social și de a evita perturbările sociale.

În conformitate cu Recomandarea (UE).../... a Consiliului [Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică], statele membre sunt invitate să elaboreze planuri teritoriale pentru o tranziție justă destinate industriei lor auto, în dialog strâns cu partenerii sociali, cu scopul de a orienta schimbările structurale într-un mod acceptabil din punct de vedere social și de a evita perturbările sociale.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 14a a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 14aa

Măsuri suplimentare de sprijinire a cererii de autoturisme și vehicule utilitare ușoare cu emisii zero pe piața Uniunii

Până la 28 februarie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de creștere a ponderii vehiculelor cu emisii zero în parcurile publice și corporative de vehicule ușoare. Propunerile includ mandate obligatorii de emisii zero pentru proprietarii și operatorii de parcuri de vehicule corporative și publice, ținând seama de disparitățile regionale.”

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Se introduce următorul articol 14b: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

Se introduce următorul articol 14b:

„Articolul 14b

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) .../... [Directiva reformată privind eficiența energetică], statele membre țin seama de principiul «eficiența energetică înainte de toate» în deciziile de politică, de planificare și de investiții legate de implementarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi, inclusiv în ceea ce privește eficiența energetică «între extracție și ardere» a diferitelor tehnologii cu emisii zero.”

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 14 ab (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Se introduce următorul articol 14ab: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9b)

(9b)

Se introduce următorul articol 14ab:

„Articolul 14ab

Măsuri suplimentare de sprijinire a tranziției către autoturisme și vehicule utilitare ușoare cu emisii zero pe piața Uniunii

Până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 17 pentru a armoniza normele de omologare de tip pentru vehiculele cu motoare cu ardere internă transformate în vehicule electrice cu baterie sau cu pilă de combustie, cu scopul de a permite omologarea în serie. Comisia evaluează și introducerea unei norme pentru calcularea CO2 echivalent al vehiculelor cu motor cu ardere transformate în vehicule electrice cu baterie sau cu pilă de combustie în contextul aplicării prezentului regulament.”

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  În 2028
  , Comisia revizuiește eficacitatea și impactul prezentului regulament, pe baza raportului
  bienal
  , și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit de rezultatul revizuirii. | 1.   
  Până în 2027
  , Comisia revizuiește
  în detaliu
  eficacitatea și impactul prezentului regulament, pe baza raportului
  anual
  , și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit de rezultatul revizuirii. |
| Raportul este însoțit, după caz, de o propunere de modificare a prezentului regulament. | Raportul este însoțit, după caz, de o propunere de modificare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  În 2028
  , Comisia revizuiește eficacitatea și impactul prezentului regulament, pe baza raportului
  bienal
  , și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit de rezultatul revizuirii.

1.   
  Până în 2027
  , Comisia revizuiește
  în detaliu
  eficacitatea și impactul prezentului regulament, pe baza raportului
  anual
  , și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit de rezultatul revizuirii.

Raportul este însoțit, după caz, de o propunere de modificare a prezentului regulament.

Raportul este însoțit, după caz, de o propunere de modificare a prezentului regulament.

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 15 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la articolul 15 se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

la articolul 15 se introduce următorul alineat:

la articolul 15 se introduce următorul alineat:

„1a.
     
  În cadrul revizuirii menționate la alineatul (1), Comisia raportează, de asemenea, cu privire la emisiile de CO2 generate pe durata ciclului de viață de autoturismele noi și de vehiculele utilitare ușoare noi, pe baza metodologiei stabilite la articolul 7 alineatul (10). Raportul este însoțit, după caz, de o propunere legislativă de completare a prezentului regulament în scopul de a trata emisiile respective.”

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Articolul 15 – alineatul 6

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

6.   Până la
  31 decembrie 2020
  , Comisia revizuiește Directiva 1999/94/CE și, ținând seama de necesitatea de a oferi consumatorilor informații exacte, solide și comparabile privind consumul de combustibil, emisiile de CO2
  și
  emisiile de poluanți atmosferici
  ale autoturismelor
  noi care sunt introduse pe piață, precum și de a evalua opțiunile de introducere a unei etichete pentru economia de combustibil și emisiile de CO2 pentru vehiculele utilitare ușoare noi.
  Rezultatul revizuirii va fi însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

„6.
     Până la
  ... [6 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , Comisia revizuiește Directiva 1999/94/CE și, ținând seama de necesitatea de a oferi consumatorilor informații exacte, solide și comparabile privind consumul de combustibil, emisiile de CO2, emisiile de poluanți atmosferici
  și eficiența energetică în condiții reale de conducere pentru autoturismele
  noi care sunt introduse pe piață, precum și de a evalua opțiunile de introducere a unei etichete pentru economia de combustibil și emisiile de CO2 pentru vehiculele utilitare ușoare noi.”

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexă – paragraful 1 – punctul 1 – litera f

Anexă – paragraful 1 – punctul 1 – litera f

Regulamentul (UE) 2019/631

Anexa I – partea A – punctul 6.3.1 – paragrafele 1-2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obiectivul privind emisiile specifice = obiectivul de referință privind emisiile specifice
  · factorul ZLEV | Obiectivul privind emisiile specifice = obiectivul de referință privind emisiile specifice |
| unde: | unde: |
| obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice de CO2, determinat în conformitate cu punctul 6.2.1; | obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice de CO2 determinat în conformitate cu punctul 6.2.1; |
| factorul ZLEV este (1+y-x), cu excepția situației în care această sumă este mai mare decât 1,05 sau mai mică decât 1,0 , când factorul ZLEV se stabilește la 1,05 sau la 1,0 , după caz, | |
| unde: | |
| y este procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de vehicule al producătorului de autoturisme noi calculat ca număr total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute, unde fiecare dintre acestea este calculat ca ZLEVspecific în conformitate cu următoarea formulă, împărțit la numărul total de autoturisme noi înmatriculate în anul calendaristic relevant: | |
| C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.) | |
| Pentru autoturismele noi înmatriculate în state membre cu un procent de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute în cadrul parcului lor de vehicule de sub 60 % din media Uniunii în anul 2017 și cu mai puțin de 1 000 de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute înmatriculate în 2017

   (*)

  , ZLEVspecific se calculează, până în 2029 inclusiv, cu următoarea formulă: | |
| C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.) | |
| În cazul în care procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de autoturisme noi înmatriculate într-un an într-un stat membru între 2025 și 2028 depășește 5 %, statul membru respectiv nu este eligibil pentru aplicarea multiplicatorului de 1,85 în anii următori; | |
| x este de 15 % în perioada 2025-2029. | |
| |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Obiectivul privind emisiile specifice = obiectivul de referință privind emisiile specifice
  · factorul ZLEV

· factorul ZLEV

Obiectivul privind emisiile specifice = obiectivul de referință privind emisiile specifice

unde:

unde:

obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice de CO2, determinat în conformitate cu punctul 6.2.1;

2

obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice de CO2 determinat în conformitate cu punctul 6.2.1;

2

factorul ZLEV este (1+y-x), cu excepția situației în care această sumă este mai mare decât 1,05 sau mai mică decât 1,0 , când factorul ZLEV se stabilește la 1,05 sau la 1,0 , după caz,

factorul ZLEV este (1+y-x), cu excepția situației în care această sumă este mai mare decât 1,05 sau mai mică decât 1,0 , când factorul ZLEV se stabilește la 1,05 sau la 1,0 , după caz,

unde:

unde:

y este procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de vehicule al producătorului de autoturisme noi calculat ca număr total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute, unde fiecare dintre acestea este calculat ca ZLEVspecific în conformitate cu următoarea formulă, împărțit la numărul total de autoturisme noi înmatriculate în anul calendaristic relevant:

y este procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de vehicule al producătorului de autoturisme noi calculat ca număr total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute, unde fiecare dintre acestea este calculat ca ZLEVspecific

Image 1C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

Pentru autoturismele noi înmatriculate în state membre cu un procent de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute în cadrul parcului lor de vehicule de sub 60 % din media Uniunii în anul 2017 și cu mai puțin de 1 000 de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute înmatriculate în 2017

   (*)

  , ZLEVspecific se calculează, până în 2029 inclusiv, cu următoarea formulă:

Pentru autoturismele noi înmatriculate în state membre cu un procent de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute în cadrul parcului lor de vehicule de sub 60 % din media Uniunii în anul 2017 și cu mai puțin de 1 000 de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute înmatriculate în 2017

*

, ZLEVspecific se calculează, până în 2029 inclusiv, cu următoarea formulă:

Image 2C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

În cazul în care procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de autoturisme noi înmatriculate într-un an într-un stat membru între 2025 și 2028 depășește 5 %, statul membru respectiv nu este eligibil pentru aplicarea multiplicatorului de 1,85 în anii următori;

În cazul în care procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de autoturisme noi înmatriculate într-un an într-un stat membru între 2025 și 2028 depășește 5 %, statul membru respectiv nu este eligibil pentru aplicarea multiplicatorului de 1,85 în anii următori;

x este de 15 % în perioada 2025-2029.

x este de 15 % în perioada 2025-2029.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Regulamentul (UE) 2019/631

Anexa I – partea B – punctul 6.2.2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | punctul 6.2.2. se înlocuiește cu următorul text:






  „6.2.2 | Obiectivele de referință privind emisiile specifice pentru perioada 2030-2034:
  Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 + α· (TM-TM0)
  unde:
  obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;
  α este
  2030
  ,L

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a2030,H,
  în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;
  unde:


  a2030,L este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)



  a2030,H este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

  media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;
  TM este definită la punctul 6.2.1;
  TM0 este definită la punctul 6.2.1” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

punctul 6.2.2. se înlocuiește cu următorul text:

„6.2.2

Obiectivele de referință privind emisiile specifice pentru perioada 2030-2034:

Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 + α· (TM-TM0)

2030

0

unde:

obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;

2030

α este
  2030
  ,L

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a2030,H,
  în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;

2030

,L

0

a2030

H,

0

unde:

a2030,L este


  Image 3C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2030,L

a2030,H este


  Image 4C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2030,H

media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;

2021

TM este definită la punctul 6.2.1;

TM0 este definită la punctul 6.2.1”

0

| (d) | punctul 6.2.2. se înlocuiește cu următorul text:






  „6.2.2 | Obiectivele de referință privind emisiile specifice pentru perioada 2030-2034:
  Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 + α· (TM-TM0)
  unde:
  obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 se determină în conformitate cu punctul 6.1.2;
  α este a2030
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și
  a2021
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;
  unde:


  a2030 este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)



  a2021 este definită la punctul 6.2.1


  media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;
  TM este definită la punctul 6.2.1;
  TM0 este definită la punctul 6.2.1”; |
| --- | --- | --- |

(d)

punctul 6.2.2. se înlocuiește cu următorul text:

„6.2.2

Obiectivele de referință privind emisiile specifice pentru perioada 2030-2034:

Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 + α· (TM-TM0)

2030

0

unde:

obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2030 se determină în conformitate cu punctul 6.1.2;

2030

α este a2030
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și
  a2021
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;

a2030

0

a2021

0

unde:

a2030 este


  Image 5C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2030

a2021 este definită la punctul 6.2.1

a2021

media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;

2021

TM este definită la punctul 6.2.1;

TM0 este definită la punctul 6.2.1”;

0

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera e

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2 – litera e

Regulamentul (UE) 2019/631

Anexa I – partea B – punctul 6.2.3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | se adaugă punctul 6.2.3:






  „6.2.3 | Obiectivele de referință privind emisiile specifice începând cu 2035
  Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 + α· (TM-TM0)
  unde:
  obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;
  α este
  2035
  ,L

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a2035,H,
  în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;
  unde:


  a2035,L este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)



  a2035,H este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

  media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;
  TM este definită la punctul 6.2.1;
  TM0 este definită la punctul 6.2.1” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

se adaugă punctul 6.2.3:

„6.2.3

Obiectivele de referință privind emisiile specifice începând cu 2035

Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 + α· (TM-TM0)

2035

0

unde:

obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;

2035

α este
  2035
  ,L

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a2035,H,
  în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;

2035

,L

0

a2035

H,

0

unde:

a2035,L este


  Image 6C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2035,L

a2035,H este


  Image 7C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2035,H

media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;

2021

TM este definită la punctul 6.2.1;

TM0 este definită la punctul 6.2.1”

0

| (e) | se adaugă punctul 6.2.3:






  „6.2.3 | Obiectivele de referință privind emisiile specifice începând cu 2035
  Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 + α· (TM-TM0)
  unde:
  obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;
  α este a2035
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a
  2021

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;
  unde:


  a2035 este


  C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)



  a2021 este definită la punctul 6.2.1


  media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;
  TM este definită la punctul 6.2.1;
  TM0 este definită la punctul 6.2.1”; |
| --- | --- | --- |

(e)

se adaugă punctul 6.2.3:

„6.2.3

Obiectivele de referință privind emisiile specifice începând cu 2035

Obiectivul de referință privind emisiile specifice = obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 + α· (TM-TM0)

2035

0

unde:

obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2035 se determină în conformitate cu punctul 6.1.3;

2035

α este a2035
  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este egală cu sau mai mică decât TM0, și a
  2021

  , în cazul în care media masei de încercare a vehiculelor utilitare ușoare noi ale producătorului este mai mare decât TM0;

a2035

a
  2021

unde:

a2035 este


  Image 8C4932022RO15010120220608RO0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1862 în ceea ce privește introducerea în Sistemul de informații Schengen (SIS) de semnalări privind existența unor informații referitoare la resortisanți ai țărilor terțe în interesul Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1190.)C4932022RO33210120220609RO0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

a2035

a2021 este definită la punctul 6.2.1

a2021

media emisiilor2021 este definită la punctul 6.2.1;

2021

TM este definită la punctul 6.2.1;

TM0 este definită la punctul 6.2.1”;

0

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexă – paragraful 1 – punctul 2 – litera e a (nouă)

Anexă – paragraful 1 – punctul 2 – litera e a (nouă)

Regulamentul (UE) 2019/631

Anexa I – partea B – punctul 6.3.1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | la punctul 6.3.1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

la punctul 6.3.1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

la punctul 6.3.1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

Obiectivul privind emisiile specifice = [obiectivul privind emisiile specifice – (øobiective – obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2025)
  )· factorul ZLEV

obiective

2025

)· factorul ZLEV

Obiectivul privind emisiile specifice = [obiectivul privind emisiile specifice – (øobiective – obiectivul privind întregul parc de vehicule de la nivelul UE2025)]

obiective

2025

unde:

unde:

obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice pentru producător, determinat în conformitate cu punctul 6.2.1;

obiectivul de referință privind emisiile specifice este obiectivul de referință privind emisiile specifice pentru producător, determinat în conformitate cu punctul 6.2.1;

øobiective este media, ponderată în funcție de numărul de vehicule utilitare ușoare noi ale fiecărui producător individual, a tuturor obiectivelor de referință privind emisiile specifice determinate în conformitate cu punctul 6.2.1;

obiective

øobiective este media, ponderată în funcție de numărul de vehicule utilitare ușoare noi ale fiecărui producător individual, a tuturor obiectivelor de referință privind emisiile specifice determinate în conformitate cu punctul 6.2.1;

obiective

factorul ZLEV este (1 + y – x), cu excepția situației în care această sumă este mai mare decât 1,05 sau mai mică decât 1,0 , când factorul ZLEV se stabilește la 1,05 sau la 1,0 , după caz,

factorul ZLEV este (1 + y – x), cu excepția situației în care această sumă este mai mare decât 1,05 sau mai mică decât 1,0 , când factorul ZLEV se stabilește la 1,05 sau la 1,0 , după caz,

unde:

unde:

y este procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de vehicule al producătorului de vehicule utilitare ușoare noi calculat ca număr total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute, unde fiecare dintre acestea este calculat ca ZLEVspecific în conformitate cu următoarea formulă, împărțit la numărul total de vehicule utilitare ușoare noi înmatriculate în anul calendaristic relevant: [FORMULA]

y este procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute din parcul de vehicule al producătorului de vehicule utilitare ușoare noi calculat ca număr total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute, unde fiecare dintre acestea este calculat ca ZLEVspecific

x este 15 %.

x este 15 %.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0150/2022).

1

(23)  Comunicarea Comisiei – Pactul verde european, COM(2019)0640 din 11 decembrie 2019.

23

(23)  Comunicarea Comisiei – Pactul verde european, COM(2019)0640 din 11 decembrie 2019.

23

(24)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a 
  Regulamentului
  (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

24

Regulamentului

(24)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a 
  Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și
  (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

24

Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și

(25)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011 (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

25

(25)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011 (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

25

(25a)  
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (reformare) (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

25a

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (reformare) (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(26)  Comunicarea Comisiei – Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei, COM(2021)0350 din 5 mai 2021.

26

(26)  Comunicarea Comisiei – Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei, COM(2021)0350 din 5 mai 2021.

26

(26a)  
  Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 de modificare a Directivei 2009/33/CE privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (JO L 188, 12.7.2019, p. 116).

26a

Directiva (UE) 2019/1161 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 de modificare a Directivei 2009/33/CE privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (JO L 188, 12.7.2019, p. 116).

(26b)  
  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

26b

Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(26a)  
  Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante, în sprijinul unei mobilități cu emisii scăzute (JO L 120, 15.5.2009, p. 5).

26a

Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante, în sprijinul unei mobilități cu emisii scăzute (JO L 120, 15.5.2009, p. 5).

(27)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

27

(27)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

27

(27a)  
  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

27a

Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (JO L 294, 10.11.2001, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (JO L 294, 10.11.2001, p. 1).

(1a)  
  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).”

1a

Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).”

(1a)  
  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/392 al Comisiei din 4 martie 2021 privind monitorizarea și raportarea datelor referitoare la emisiile de CO2 ale autoturismelor și ale vehiculelor utilitare ușoare în temeiul Regulamentului (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1014/2010, (UE) nr. 293/2012, (UE) 2017/1152 și (UE) 2017/1153 ale Comisiei (JO L 77, 5.3.2021, p. 8).

1a

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/392 al Comisiei din 4 martie 2021 privind monitorizarea și raportarea datelor referitoare la emisiile de CO2

(1a)  
  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

1a

Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

(*)  
  Procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute în cadrul parcului de autoturisme noi ale unui stat membru în 2017 este calculat ca numărul total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute înmatriculate în 2017 împărțit la numărul total de autoturisme noi înmatriculate în același an.”;

*

Procentul de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute în cadrul parcului de autoturisme noi ale unui stat membru în 2017 este calculat ca numărul total de vehicule noi cu emisii zero și cu emisii scăzute înmatriculate în 2017 împărțit la numărul total de autoturisme noi înmatriculate în același an.”;

---

Joi, 9 iunie 2022

| 27.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 493/332 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 493/332

---

P9_TA(2022)0241

Instrumentul pentru achiziții publice internaționale ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piața internă a achizițiilor publice a Uniunii și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele achizițiilor publice din țări terțe (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 493/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0124) și propunerea modificată (COM(2016)0034), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0124) și propunerea modificată (COM(2016)0034),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0018/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0018/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 60 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 60 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0454/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0454/2013),

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 octombrie 2019 privind chestiunile pendinte din cea de-a opta legislatură a Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 octombrie 2019 privind chestiunile pendinte din cea de-a opta legislatură a Parlamentului,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere al doilea raport al Comisiei pentru comerț internațional (A9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere al doilea raport al Comisiei pentru comerț internațional (A9-0337/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, împreună actul legislativ final; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; o declarație referitoare la examinarea Regulamentului privind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, împreună cu actul legislativ final, și o declarație privind competența exclusivă, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 110.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14.12.2021 (Texte adoptate P9_TA(2021)0497).

---

P9_TC1-COD(2012)0060

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1031.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA COMUNĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI CU PRIVIRE LA REGULAMENTUL (UE) 2022/1031 (1)

Parlamentul European și Consiliul recunosc că normele privind comitologia convenite în cadrul acestui instrument nu aduc atingere rezultatului altor negocieri legislative în curs sau viitoare și nu trebuie considerate drept precedent pentru alte dosare legislative.

DECLARAȚIA COMISIEI REFERITOARE LA EXAMINAREA REGULAMENTULUI PRIVIND INSTRUMENTUL PENTRU ACHIZIȚII PUBLICE INTERNAȚIONALE (REGULAMENTUL (UE) 2022/1031)

Atunci când efectuează o examinare a domeniului de aplicare, a funcționării și a eficienței Regulamentului (UE) 2022/1031, în conformitate cu articolul 14 din acesta, Comisia va examina și necesitatea de a excepta de la aplicarea regulamentului oricare dintre țările în curs de dezvoltare care beneficiază de regimul general menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și, în special, care beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe, astfel cum este definit la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012. În cadrul examinării, Comisia va acorda o atenție deosebită sectoarelor care sunt considerate strategice în ceea ce privește achizițiile publice din UE.

DECLARAȚIA COMISIEI PRIVIND COMPETENȚA EXCLUSIVĂ CU PRIVIRE LA REGULAMENTUL (UE) 2022/1031

Astfel cum s-a confirmat în Avizul 2/15 al Curții de Justiție, participarea operatorilor economici, a bunurilor și a serviciilor din țări terțe la procedurile de achiziții publice ale Uniunii intră în domeniul de aplicare al politicii comerciale comune pentru care, astfel cum se menționează în mod explicit la articolul 3 alineatul (1) litera (e) din TFUE, Uniunea are competență exclusivă. Prin urmare, statele membre și autoritățile contractante și entitățile contractante ale acestora nu adoptă sau mențin măsuri legislative sau alte măsuri general aplicabile care reglementează accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe dincolo de cele aplicate în conformitate cu prezentul regulament și cu alte acte legislative ale Uniunii.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/1031 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iunie 2022 privind accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din Uniune și procedurile de sprijinire a negocierilor referitoare la accesul operatorilor economici, al bunurilor și al serviciilor din Uniune pe piețele de achiziții publice și de concesiuni din țări terțe (Instrumentul pentru achiziții publice internaționale – IPI) (JO L 173, 30.6.2022, p. 1).

---