# Europeiska unionens C 494/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 494 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången28 december 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 494

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången28 december 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 494/01 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om hållbara och tillgängliga idrottsanläggningar | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 494/01

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om hållbara och tillgängliga idrottsanläggningar

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| 2022/C 494/02 | Nätverk av organisationer som är verksamma inom de områden som uppdraget för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet omfattar | 8 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 494/03 | Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland | 9 |
| 2022/C 494/04 | Eurons växelkurs – 27 december 2022 | 12 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

2022/C 494/02

Nätverk av organisationer som är verksamma inom de områden som uppdraget för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet omfattar

8

Europeiska kommissionen

2022/C 494/03

Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland

9

2022/C 494/04

Eurons växelkurs – 27 december 2022

12

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 494/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 494/07 | Beslut av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier om antagande av genomförandebestämmelser för handläggning av klagomål | 17 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 494/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 494/07

Beslut av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier om antagande av genomförandebestämmelser för handläggning av klagomål

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/1

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om hållbara och tillgängliga idrottsanläggningar

(2022/C 494/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 1. | Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning från december 2006 innehåller insatser i syfte att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta på samma sätt som andra i idrottslig verksamhet och uppmanar konventionsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att skapa sådana möjligheter. |
| --- | --- |

1.

Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning från december 2006 innehåller insatser i syfte att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta på samma sätt som andra i idrottslig verksamhet och uppmanar konventionsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att skapa sådana möjligheter.

| 2. | Europeiska kommissionens vitbok om idrott från juli 2007 efterlyser utnyttjande av idrottens potential för social delaktighet, integration och lika möjligheter, och uppmanar medlemsstater och idrottsorganisationer att anpassa idrottsanläggningarna i enlighet med behoven hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.

Europeiska kommissionens vitbok om idrott från juli 2007 efterlyser utnyttjande av idrottens potential för social delaktighet, integration och lika möjligheter, och uppmanar medlemsstater och idrottsorganisationer att anpassa idrottsanläggningarna i enlighet med behoven hos personer med funktionsnedsättning.

| 3. | Rådets slutsatser från juni 2018 om främjande av EU:s gemensamma värden genom idrotten betonar att alla människor fritt bör kunna utöva idrott och känna sig delaktiga i samhället, och att olika sektorer på idrottsområdet kan göra sitt yttersta för att främja integration och ge lika möjligheter till idrottsutövande och för att undvika diskriminering och social utestängning. |
| --- | --- |

3.

Rådets slutsatser från juni 2018 om främjande av EU:s gemensamma värden genom idrotten betonar att alla människor fritt bör kunna utöva idrott och känna sig delaktiga i samhället, och att olika sektorer på idrottsområdet kan göra sitt yttersta för att främja integration och ge lika möjligheter till idrottsutövande och för att undvika diskriminering och social utestängning.

| 4. | I de viktigaste resultaten av rapporten från december 2018 till Europeiska kommissionen, Mapping on Access to Sport for People with Disabilities, anges god hälsa, individuell utveckling och socialt välbefinnande som fördelar med deltagande i idrott för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.

I de viktigaste resultaten av rapporten från december 2018 till Europeiska kommissionen, Mapping on Access to Sport for People with Disabilities, anges god hälsa, individuell utveckling och socialt välbefinnande som fördelar med deltagande i idrott för personer med funktionsnedsättning.

| 5. | I rådets slutsatser från juni 2019 om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning framhålls att personer med funktionsnedsättning löper större risk att drabbas av socioekonomiska svårigheter, och medlemsstaterna uppmanas att ”vidta åtgärder för att säkerställa tillgängligheten för personer med och utan funktionsnedsättning vad gäller idrottsinfrastruktur, däribland besök av idrottsevenemang, träning och deltagande i idrott”. |
| --- | --- |

5.

I rådets slutsatser från juni 2019 om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning framhålls att personer med funktionsnedsättning löper större risk att drabbas av socioekonomiska svårigheter, och medlemsstaterna uppmanas att ”vidta åtgärder för att säkerställa tillgängligheten för personer med och utan funktionsnedsättning vad gäller idrottsinfrastruktur, däribland besök av idrottsevenemang, träning och deltagande i idrott”.

| 6. | Europeiska kommissionens rapport från februari 2020, SHARE – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027 om idrottens bidrag till regional utveckling genom sammanhållningspolitiken 2021–2027 insisterar på kvalitetsinfrastruktur och geografisk utveckling av idrottsanläggningar som drivkrafter för stadsförnyelse, för en ökad sysselsättning och för social delaktighet. |
| --- | --- |

6.

Europeiska kommissionens rapport från februari 2020, SHARE – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027 om idrottens bidrag till regional utveckling genom sammanhållningspolitiken 2021–2027 insisterar på kvalitetsinfrastruktur och geografisk utveckling av idrottsanläggningar som drivkrafter för stadsförnyelse, för en ökad sysselsättning och för social delaktighet.

| 7. | Rådets resolution från december 2020 om en EU-arbetsplan för idrott 1 januari 2021–30 juni 2024 innefattar, som ett vägledande mål, medvetenhet om idrottens viktiga bidrag till Europas socialt och miljömässigt hållbara tillväxt. |
| --- | --- |

7.

Rådets resolution från december 2020 om en EU-arbetsplan för idrott 1 januari 2021–30 juni 2024 innefattar, som ett vägledande mål, medvetenhet om idrottens viktiga bidrag till Europas socialt och miljömässigt hållbara tillväxt.

| 8. | Rådets slutsatser från juni 2021 om idrottsinnovation konstaterar att innovativa idrottsanläggningar samt metoderna för att bygga och underhålla dessa, bland annat kan skapa bättre och säkrare villkor för idrott och fysisk aktivitet, samtidigt som de är mer hållbara, miljövänliga, tillgängliga och energieffektiva. |
| --- | --- |

8.

Rådets slutsatser från juni 2021 om idrottsinnovation konstaterar att innovativa idrottsanläggningar samt metoderna för att bygga och underhålla dessa, bland annat kan skapa bättre och säkrare villkor för idrott och fysisk aktivitet, samtidigt som de är mer hållbara, miljövänliga, tillgängliga och energieffektiva.

| 9. | Europarådets reviderade europeiska idrottsstadga från oktober 2021 efterlyser ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart beteende samt en ansvarsfull praxis för idrottsverksamheter inomhus och utomhus. Ägare till idrottsanläggningar uppmanas att agera proaktivt för att fastställa sina anläggningars påverkan och konsekvenser, undvika potentiell skada på naturen och vid behov vidta motåtgärder och skyddsåtgärder mot sådana risker. |
| --- | --- |

9.

Europarådets reviderade europeiska idrottsstadga från oktober 2021 efterlyser ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart beteende samt en ansvarsfull praxis för idrottsverksamheter inomhus och utomhus. Ägare till idrottsanläggningar uppmanas att agera proaktivt för att fastställa sina anläggningars påverkan och konsekvenser, undvika potentiell skada på naturen och vid behov vidta motåtgärder och skyddsåtgärder mot sådana risker.

| 10. | Rådets slutsatser från december 2021 om livslång fysisk aktivitet betonar att ”utsatta grupper (1) inom alla åldersgrupper ofta inte är tillräckligt fysiskt aktiva på grund av färre möjligheter och begränsad tillgång”. |
| --- | --- |

10.

Rådets slutsatser från december 2021 om livslång fysisk aktivitet betonar att ”utsatta grupper (1) inom alla åldersgrupper ofta inte är tillräckligt fysiskt aktiva på grund av färre möjligheter och begränsad tillgång”.

| 11. | Rådets slutsatser från april 2022 om ”idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling” framhåller att det är viktigt att minimera ”de negativa effekterna av alla typer av idrottsaktiviteter på den biologiska mångfalden, miljön och dynamiken i den pågående klimatförändringsprocessen” och behovet av ”att säkerställa att idrottssektorn bidrar till Europeiska unionens klimat- och miljömål, i enlighet med den europeiska gröna given”. |
| --- | --- |

11.

Rådets slutsatser från april 2022 om ”idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling” framhåller att det är viktigt att minimera ”de negativa effekterna av alla typer av idrottsaktiviteter på den biologiska mångfalden, miljön och dynamiken i den pågående klimatförändringsprocessen” och behovet av ”att säkerställa att idrottssektorn bidrar till Europeiska unionens klimat- och miljömål, i enlighet med den europeiska gröna given”.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 12. | Idrottsanläggningar, som en plats för att utöva idrott och fysisk aktivitet, kan bidra till att nå FN:s mål för hållbar utveckling (2) på olika områden. Detta inbegriper miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarhetsmål. |
| --- | --- |

12.

Idrottsanläggningar, som en plats för att utöva idrott och fysisk aktivitet, kan bidra till att nå FN:s mål för hållbar utveckling (2) på olika områden. Detta inbegriper miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarhetsmål.

| 13. | Idrott och idrottsanläggningar påverkar, och påverkas också av, klimatförändringarna. Klimatförändringarnas effekter kan leda till skador på byggnader och andra idrottsanläggningar på grund av fenomen som våldsamma stormar eller översvämningar, skador på spelytor som orsakas av extrema väderförhållanden, kusterosion eller brist på snö till följd av stigande temperaturer med koppling till den globala uppvärmningen. Detta leder till ett minskat antal platser för idrottsutövning (3) och en minskad tillgänglighet till de återstående idrottsanläggningarna. |
| --- | --- |

13.

Idrott och idrottsanläggningar påverkar, och påverkas också av, klimatförändringarna. Klimatförändringarnas effekter kan leda till skador på byggnader och andra idrottsanläggningar på grund av fenomen som våldsamma stormar eller översvämningar, skador på spelytor som orsakas av extrema väderförhållanden, kusterosion eller brist på snö till följd av stigande temperaturer med koppling till den globala uppvärmningen. Detta leder till ett minskat antal platser för idrottsutövning (3) och en minskad tillgänglighet till de återstående idrottsanläggningarna.

| 14. | Byggnation, renovering, underhåll och användning av idrottsanläggningar har också en försämrande inverkan på miljön och klimatet, eftersom de direkt eller indirekt genererar utsläpp av växthusgaser under hela livscykeln (4). Idrottsanläggningarnas övergripande hållbarhet kan påverkas mest genom planering (5). |
| --- | --- |

14.

Byggnation, renovering, underhåll och användning av idrottsanläggningar har också en försämrande inverkan på miljön och klimatet, eftersom de direkt eller indirekt genererar utsläpp av växthusgaser under hela livscykeln (4). Idrottsanläggningarnas övergripande hållbarhet kan påverkas mest genom planering (5).

| 15. | Planeringsprocessen för hållbara och tillgängliga idrottsanläggningar, oavsett om det gäller byggnation av nya anläggningar, renovering av befintliga anläggningar eller deras drift och underhåll, bör främst innebära olika sätt att maximera deras kapacitet och energieffektivitet, inbegripet begreppet ”aktiv design” (6), tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och återanvändning eller återvinning av material och utrustning. Anläggningar för flera ändamål som används året runt, särskilt idrottsanläggningar utomhus, omvandling av tidigare exploaterad mark och av befintliga icke-idrottsanläggningar till idrottsanläggningar bör prioriteras. |
| --- | --- |

15.

Planeringsprocessen för hållbara och tillgängliga idrottsanläggningar, oavsett om det gäller byggnation av nya anläggningar, renovering av befintliga anläggningar eller deras drift och underhåll, bör främst innebära olika sätt att maximera deras kapacitet och energieffektivitet, inbegripet begreppet ”aktiv design” (6), tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och återanvändning eller återvinning av material och utrustning. Anläggningar för flera ändamål som används året runt, särskilt idrottsanläggningar utomhus, omvandling av tidigare exploaterad mark och av befintliga icke-idrottsanläggningar till idrottsanläggningar bör prioriteras.

| 16. | Eftersom endast 12 % av de material som används för byggnation i EU för närvarande återvinns (7) behövs stöd för återanvändning av material. Eftersom idrottsanläggningar konsumerar stora mängder energi och andra resurser bidrar införandet av moderna lösningar med hög energieffektivitet för idrottsanläggningar till resursbevarande och kan också leda till ekonomiska besparingar som en potentiell positiv sidoeffekt. |
| --- | --- |

16.

Eftersom endast 12 % av de material som används för byggnation i EU för närvarande återvinns (7) behövs stöd för återanvändning av material. Eftersom idrottsanläggningar konsumerar stora mängder energi och andra resurser bidrar införandet av moderna lösningar med hög energieffektivitet för idrottsanläggningar till resursbevarande och kan också leda till ekonomiska besparingar som en potentiell positiv sidoeffekt.

| 17. | Den pågående energikrisen, som bland annat utlösts av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, innebär betydande och allvarliga utmaningar för idrottsanläggningarna. Stigande energipriser äventyrar idrottsanläggningarnas verksamhet och möjligheterna och villkoren för utövande av idrott och fysisk aktivitet. Detta belyser ytterligare vikten av hållbara och energieffektiva lösningar och metoder i fråga om idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

17.

Den pågående energikrisen, som bland annat utlösts av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, innebär betydande och allvarliga utmaningar för idrottsanläggningarna. Stigande energipriser äventyrar idrottsanläggningarnas verksamhet och möjligheterna och villkoren för utövande av idrott och fysisk aktivitet. Detta belyser ytterligare vikten av hållbara och energieffektiva lösningar och metoder i fråga om idrottsanläggningar.

| 18. | Med tanke på kostnaderna för byggnation och renovering av idrottsanläggningar kan finansiering från flera källor stödja dess modernisering, särskilt när det gäller miljömässig hållbarhet och resursskydd. Medel som är tillgängliga genom EU-program – särskilt Eruf, ESF+ och faciliteten för återhämtning och resiliens – kan bidra till byggnation eller renovering av idrottsanläggningar och samtidigt uppfylla programmens mål om ett grönare och koldioxidsnålare Europa. |
| --- | --- |

18.

Med tanke på kostnaderna för byggnation och renovering av idrottsanläggningar kan finansiering från flera källor stödja dess modernisering, särskilt när det gäller miljömässig hållbarhet och resursskydd. Medel som är tillgängliga genom EU-program – särskilt Eruf, ESF+ och faciliteten för återhämtning och resiliens – kan bidra till byggnation eller renovering av idrottsanläggningar och samtidigt uppfylla programmens mål om ett grönare och koldioxidsnålare Europa.

| 19. | Idrottsanläggningarnas tillgänglighet är en nyckelfaktor för lika och inkluderande tillgång till fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet och idrott kan leda till många olika fördelar för individer, grupper och samhället i stort genom att bidra till deltagarnas fysiska läskunnighet, välbefinnande, psykiska och fysiska hälsa och förmåga att utveckla sociala färdigheter, och genom att förbättra människors roll i samhället. Fysisk aktivitet och idrott innebär fördelar för enskilda och även för samhället i stort (8). |
| --- | --- |

19.

Idrottsanläggningarnas tillgänglighet är en nyckelfaktor för lika och inkluderande tillgång till fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet och idrott kan leda till många olika fördelar för individer, grupper och samhället i stort genom att bidra till deltagarnas fysiska läskunnighet, välbefinnande, psykiska och fysiska hälsa och förmåga att utveckla sociala färdigheter, och genom att förbättra människors roll i samhället. Fysisk aktivitet och idrott innebär fördelar för enskilda och även för samhället i stort (8).

| 20. | Icke-diskriminerande tillgång till idrottsanläggningar och fysisk aktivitet och idrott är en grundläggande rättighet oavsett funktionsnedsättning, ålder, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, egendom eller annan grund. |
| --- | --- |

20.

Icke-diskriminerande tillgång till idrottsanläggningar och fysisk aktivitet och idrott är en grundläggande rättighet oavsett funktionsnedsättning, ålder, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, egendom eller annan grund.

| 21. | Tillgången till tillgängliga idrottsanläggningar kan bidra till att parasporten utvecklas på lokal, nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

21.

Tillgången till tillgängliga idrottsanläggningar kan bidra till att parasporten utvecklas på lokal, nationell och internationell nivå.

| 22. | Tillgången till idrottsanläggningar kan ibland vara begränsad för idrottare, tränare, supportrar och andra personer utan hjälp av en tredje part. Detta bör hanteras genom relevant politik och relevanta kriterier. Politiken och kriterierna för tillgänglighet måste utformas av aktörer som medverkar i processen, såsom lokala, regionala och nationella offentliga myndigheter samt idrottsrörelsen, personer med funktionsnedsättning och organisationer som företräder dem, för att säkerställa att alla personer med funktionsnedsättning har lika möjligheter och lika tillgång avseende deltagande i samhället och ekonomin (9). |
| --- | --- |

22.

Tillgången till idrottsanläggningar kan ibland vara begränsad för idrottare, tränare, supportrar och andra personer utan hjälp av en tredje part. Detta bör hanteras genom relevant politik och relevanta kriterier. Politiken och kriterierna för tillgänglighet måste utformas av aktörer som medverkar i processen, såsom lokala, regionala och nationella offentliga myndigheter samt idrottsrörelsen, personer med funktionsnedsättning och organisationer som företräder dem, för att säkerställa att alla personer med funktionsnedsättning har lika möjligheter och lika tillgång avseende deltagande i samhället och ekonomin (9).

| 23. | Platsen för idrottsanläggningarna spelar en avgörande roll för tillgängligheten. Bristen på idrottsanläggningar och information om möjligheterna att utöva idrott utgör hinder för utövande av idrott (10). Människor i vissa landsbygdsområden, öregioner eller avlägsna områden, såsom EU:s yttersta randområden, kan ha färre möjligheter att utöva idrott på grund av den begränsade tillgången på idrottsanläggningar. Detta kan också vara fallet i mycket tätbefolkade stadsområden på grund av väntetider och underkapacitet hos idrottsanläggningarna som beror på bristande utrymme för att bygga nya anläggningar. Placeringen bör planeras baserat på behoven och efterfrågan i samhället, platsens lämplighet och tillgänglighet via kollektivtrafik eller aktiva mobilitetsformer (t.ex. gång eller cykling) som kan bidra positivt till hälsa och miljö. |
| --- | --- |

23.

Platsen för idrottsanläggningarna spelar en avgörande roll för tillgängligheten. Bristen på idrottsanläggningar och information om möjligheterna att utöva idrott utgör hinder för utövande av idrott (10). Människor i vissa landsbygdsområden, öregioner eller avlägsna områden, såsom EU:s yttersta randområden, kan ha färre möjligheter att utöva idrott på grund av den begränsade tillgången på idrottsanläggningar. Detta kan också vara fallet i mycket tätbefolkade stadsområden på grund av väntetider och underkapacitet hos idrottsanläggningarna som beror på bristande utrymme för att bygga nya anläggningar. Placeringen bör planeras baserat på behoven och efterfrågan i samhället, platsens lämplighet och tillgänglighet via kollektivtrafik eller aktiva mobilitetsformer (t.ex. gång eller cykling) som kan bidra positivt till hälsa och miljö.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 24. | Mot bakgrund av de ambitiösa målen i den europeiska gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling är det nödvändigt att säkerställa att idrott och idrottsanläggningar bidrar till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, social interaktion och inkludering. För att nå dessa mål krävs sektorsövergripande samarbete och samråd med berörda parter, såsom personer med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem, tillsammans med gemensamma åtgärder och ansvar från samtliga berörda parters sida när idrottsanläggningar planeras, byggs, renoveras, underhålls och används. |
| --- | --- |

24.

Mot bakgrund av de ambitiösa målen i den europeiska gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling är det nödvändigt att säkerställa att idrott och idrottsanläggningar bidrar till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, social interaktion och inkludering. För att nå dessa mål krävs sektorsövergripande samarbete och samråd med berörda parter, såsom personer med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem, tillsammans med gemensamma åtgärder och ansvar från samtliga berörda parters sida när idrottsanläggningar planeras, byggs, renoveras, underhålls och används.

| 25. | Ett viktigt mål för bättre hållbarhet hos idrottsanläggningar är att minska de negativa effekterna på miljön och den biologiska mångfalden under alla stadier av deras livscykel och anpassa platserna för idrottsanläggningarna till klimathoten. |
| --- | --- |

25.

Ett viktigt mål för bättre hållbarhet hos idrottsanläggningar är att minska de negativa effekterna på miljön och den biologiska mångfalden under alla stadier av deras livscykel och anpassa platserna för idrottsanläggningarna till klimathoten.

| 26. | Med tanke på behovet av att modernisera idrottsanläggningarna och genomföra hållbara, energieffektiva och koldioxidsnåla lösningar och tillgänglighetsåtgärder är det nödvändigt att identifiera finansieringskällor för byggnation och renovering av hållbara idrottsanläggningar. Om fördelarna med att genomföra hållbara lösningar framhålls kan detta skapa motivation och drivkraft för förändring. Fördelarna i fråga lyfts ofta fram vid större idrottsevenemang. Finansiering från flera källor, inklusive användning av befintliga EU-medel, kan vara ett effektivt sätt att bidra till dessa mål. |
| --- | --- |

26.

Med tanke på behovet av att modernisera idrottsanläggningarna och genomföra hållbara, energieffektiva och koldioxidsnåla lösningar och tillgänglighetsåtgärder är det nödvändigt att identifiera finansieringskällor för byggnation och renovering av hållbara idrottsanläggningar. Om fördelarna med att genomföra hållbara lösningar framhålls kan detta skapa motivation och drivkraft för förändring. Fördelarna i fråga lyfts ofta fram vid större idrottsevenemang. Finansiering från flera källor, inklusive användning av befintliga EU-medel, kan vara ett effektivt sätt att bidra till dessa mål.

| 27. | Säkerställd tillgång till idrottsanläggningar är avgörande för inkluderingen av personer med funktionsnedsättning och med olika bakgrund, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, och kan också skapa en känsla av samhörighet. |
| --- | --- |

27.

Säkerställd tillgång till idrottsanläggningar är avgörande för inkluderingen av personer med funktionsnedsättning och med olika bakgrund, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, och kan också skapa en känsla av samhörighet.

| 28. | Det är viktigt att skapa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning till idrottsanläggningar och deltagande i idrott och fysisk aktivitet, särskilt för personer med funktionsnedsättning eller andra missgynnade grupper, så att så många människor som möjligt kan dra nytta av idrottens fördelar. |
| --- | --- |

28.

Det är viktigt att skapa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning till idrottsanläggningar och deltagande i idrott och fysisk aktivitet, särskilt för personer med funktionsnedsättning eller andra missgynnade grupper, så att så många människor som möjligt kan dra nytta av idrottens fördelar.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT PÅ LÄMPLIG NIVÅ GÖRA FÖLJANDE:

| 29. | Verka för att alla medborgare ska ha lika tillgång till hållbara, estetiska och inkluderande idrottsanläggningar för idrottsverksamhet och även för grupper och samhället i stort i enlighet med de grundläggande värdena i kommissionens nya europeiska Bauhaus-initiativ (11). |
| --- | --- |

29.

Verka för att alla medborgare ska ha lika tillgång till hållbara, estetiska och inkluderande idrottsanläggningar för idrottsverksamhet och även för grupper och samhället i stort i enlighet med de grundläggande värdena i kommissionens nya europeiska Bauhaus-initiativ (11).

| 30. | Överväga att fastställa politiska ramar, riktlinjer, färdplaner och incitament för att säkerställa att privata och offentliga idrottsanläggningar blir mer hållbara och tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

30.

Överväga att fastställa politiska ramar, riktlinjer, färdplaner och incitament för att säkerställa att privata och offentliga idrottsanläggningar blir mer hållbara och tillgängliga för alla.

| 31. | Inkludera parametrar (12) för adekvat fysisk och sensorisk tillgänglighet till idrottsanläggningar i politiken i syfte att utforma idrottsanläggningar som ger obehindrad tillgång till idrott för medborgare med särskilda krav på fysisk tillgänglighet. |
| --- | --- |

31.

Inkludera parametrar (12) för adekvat fysisk och sensorisk tillgänglighet till idrottsanläggningar i politiken i syfte att utforma idrottsanläggningar som ger obehindrad tillgång till idrott för medborgare med särskilda krav på fysisk tillgänglighet.

| 32. | Överväga att utveckla system med miljökriterier för att övervaka klimatets inverkan på idrottsanläggningarna under deras livscykel och därvid beakta storleken på varje del av idrottsanläggningarna. |
| --- | --- |

32.

Överväga att utveckla system med miljökriterier för att övervaka klimatets inverkan på idrottsanläggningarna under deras livscykel och därvid beakta storleken på varje del av idrottsanläggningarna.

| 33. | Sträva efter att inkludera miljö- och tillgänglighetskriterier som positiva kriterier för tillgång till offentlig finansiering för planering, byggnation och renovering av idrottsanläggningar och att stödja åtgärder för energieffektiva lösningar samt användning och återanvändning av befintliga infrastrukturer, resurser och lösningar för cirkulär ekonomi för att begränsa användningen av nya material och öka återvinningen av dem inom ekonomin, |
| --- | --- |

33.

Sträva efter att inkludera miljö- och tillgänglighetskriterier som positiva kriterier för tillgång till offentlig finansiering för planering, byggnation och renovering av idrottsanläggningar och att stödja åtgärder för energieffektiva lösningar samt användning och återanvändning av befintliga infrastrukturer, resurser och lösningar för cirkulär ekonomi för att begränsa användningen av nya material och öka återvinningen av dem inom ekonomin,

| 34. | Främja samarbete mellan berörda idrottsaktörer och offentliga myndigheter, inbegripet de myndigheter som förvaltar decentraliserade EU-medel, för att stödja byggnation och renovering av idrottsanläggningar och undersöka alternativ för medfinansiering. |
| --- | --- |

34.

Främja samarbete mellan berörda idrottsaktörer och offentliga myndigheter, inbegripet de myndigheter som förvaltar decentraliserade EU-medel, för att stödja byggnation och renovering av idrottsanläggningar och undersöka alternativ för medfinansiering.

| 35. | Bidra till kartläggningen av idrottsanläggningar, särskilt genom att stödja utvecklingen och användningen av databaser med statistik om idrottsanläggningar (till exempel via en onlineplattform) och upprätta byggnadspass för idrottsanläggningar i syfte att samla in information om befintliga idrottsanläggningar i medlemsstaterna och deras egenskaper för att stödja planeringen och lokaliseringen av idrottsanläggningar och maximera dess användning. |
| --- | --- |

35.

Bidra till kartläggningen av idrottsanläggningar, särskilt genom att stödja utvecklingen och användningen av databaser med statistik om idrottsanläggningar (till exempel via en onlineplattform) och upprätta byggnadspass för idrottsanläggningar i syfte att samla in information om befintliga idrottsanläggningar i medlemsstaterna och deras egenskaper för att stödja planeringen och lokaliseringen av idrottsanläggningar och maximera dess användning.

| 36. | Bidra till inrättandet av krishanteringssystem för idrottsanläggningar för att förhindra att driftsbegränsningar uppstår till följd av oväntade händelser, såsom covid-19-pandemin, naturkatastrofer eller energikriser, och till genomförandet av säkerhetsriktlinjer för att skydda alla användare eller besökare av idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

36.

Bidra till inrättandet av krishanteringssystem för idrottsanläggningar för att förhindra att driftsbegränsningar uppstår till följd av oväntade händelser, såsom covid-19-pandemin, naturkatastrofer eller energikriser, och till genomförandet av säkerhetsriktlinjer för att skydda alla användare eller besökare av idrottsanläggningar.

| 37. | Stödja fastställande och undanröjande av hinder för tillgång till idrottsanläggningar och verka för icke-diskriminerande tillgång för alla, oavsett funktionsnedsättning, ålder, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning eller nationellt eller socialt ursprung, och utbyta bästa praxis med andra medlemsstater om hållbara åtgärder. |
| --- | --- |

37.

Stödja fastställande och undanröjande av hinder för tillgång till idrottsanläggningar och verka för icke-diskriminerande tillgång för alla, oavsett funktionsnedsättning, ålder, etnicitet, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan åskådning eller nationellt eller socialt ursprung, och utbyta bästa praxis med andra medlemsstater om hållbara åtgärder.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 38. | Verka för utbyte av kunskap och bästa praxis, utforska nya aspekter av traditionell planering, såsom omvandling och återanvändning av tidigare exploaterad mark och befintliga byggnader i idrottsanläggningar, främja innovationsforskning till stöd för genomförandet av hållbara lösningar under idrottsanläggningarnas hela livscykel genom programmet Erasmus+ och fortsätta att stödja befintliga initiativ såsom expertgruppen för miljövänlig idrott eller SHARE-initiativet. |
| --- | --- |

38.

Verka för utbyte av kunskap och bästa praxis, utforska nya aspekter av traditionell planering, såsom omvandling och återanvändning av tidigare exploaterad mark och befintliga byggnader i idrottsanläggningar, främja innovationsforskning till stöd för genomförandet av hållbara lösningar under idrottsanläggningarnas hela livscykel genom programmet Erasmus+ och fortsätta att stödja befintliga initiativ såsom expertgruppen för miljövänlig idrott eller SHARE-initiativet.

| 39. | Stödja utbyte av bästa praxis och främja initiativ för inkludering och lika möjligheter när det gäller tillgång till idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

39.

Stödja utbyte av bästa praxis och främja initiativ för inkludering och lika möjligheter när det gäller tillgång till idrottsanläggningar.

| 40. | Göra det enklare att söka möjligheter att använda EU-medel för hållbara idrottsanläggningar. Regelbundet informera medlemsstaterna och berörda parter om möjligheterna till EU-finansiering för hållbara idrottsanläggningar för att underlätta byggnation och renovering av sådana anläggningar och förbättra deras tillgänglighet. |
| --- | --- |

40.

Göra det enklare att söka möjligheter att använda EU-medel för hållbara idrottsanläggningar. Regelbundet informera medlemsstaterna och berörda parter om möjligheterna till EU-finansiering för hållbara idrottsanläggningar för att underlätta byggnation och renovering av sådana anläggningar och förbättra deras tillgänglighet.

| 41. | Beakta Europarådets arbete med att utveckla idrottsdatabaser och idrottsregister i medlemsstaterna tillsammans med andra berörda aktörer genom utbyte av bästa praxis, kunskap och uppgifter, däribland uppgifter om miljöpåverkan, användning, storlek och tillgänglighet i sina initiativ och förslag, inbegripet inom expertgruppen för miljövänlig idrott. |
| --- | --- |

41.

Beakta Europarådets arbete med att utveckla idrottsdatabaser och idrottsregister i medlemsstaterna tillsammans med andra berörda aktörer genom utbyte av bästa praxis, kunskap och uppgifter, däribland uppgifter om miljöpåverkan, användning, storlek och tillgänglighet i sina initiativ och förslag, inbegripet inom expertgruppen för miljövänlig idrott.

| 42. | Beakta lika tillgång till idrottsanläggningar i enlighet med artiklarna 9 och 30 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (13) och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

42.

Beakta lika tillgång till idrottsanläggningar i enlighet med artiklarna 9 och 30 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (13) och FN:s mål för hållbar utveckling.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN OCH ANDRA BERÖRDA AKTÖRER ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 43. | Ta hänsyn till hållbarhetskriterier (14), inbegripet förväntade kostnader under hela livscykeln, för byggnation, renovering, underhåll och användning av idrottsanläggningar, samtidigt som deras olika former respekteras, samt behoven i samhället och miljön och kraven i fråga om varje plats. |
| --- | --- |

43.

Ta hänsyn till hållbarhetskriterier (14), inbegripet förväntade kostnader under hela livscykeln, för byggnation, renovering, underhåll och användning av idrottsanläggningar, samtidigt som deras olika former respekteras, samt behoven i samhället och miljön och kraven i fråga om varje plats.

| 44. | Om möjligt genomföra en miljökonsekvensbedömning för att utvärdera hur byggnation, renovering och drift av idrottsanläggningar påverkar miljön. |
| --- | --- |

44.

Om möjligt genomföra en miljökonsekvensbedömning för att utvärdera hur byggnation, renovering och drift av idrottsanläggningar påverkar miljön.

| 45. | Om möjligt överväga att återanvända befintliga infrastrukturer och resurser och använda lösningar för cirkulär ekonomi för att begränsa användningen av nya material och öka materialåtervinningen inom ekonomin. |
| --- | --- |

45.

Om möjligt överväga att återanvända befintliga infrastrukturer och resurser och använda lösningar för cirkulär ekonomi för att begränsa användningen av nya material och öka materialåtervinningen inom ekonomin.

| 46. | Utnyttja idrottsanläggningarnas potential och deras möjliga användning för flera ändamål för att maximera deras utnyttjande inom idrotten och även av olika grupper. |
| --- | --- |

46.

Utnyttja idrottsanläggningarnas potential och deras möjliga användning för flera ändamål för att maximera deras utnyttjande inom idrotten och även av olika grupper.

| 47. | Verka för hinderfri tillgång till idrottsanläggningar via olika transportsätt i samarbete med offentliga myndigheter, såsom kollektivtrafik eller aktiva mobilitetsformer (t.ex. gång eller cykling). |
| --- | --- |

47.

Verka för hinderfri tillgång till idrottsanläggningar via olika transportsätt i samarbete med offentliga myndigheter, såsom kollektivtrafik eller aktiva mobilitetsformer (t.ex. gång eller cykling).

| 48. | Verka för hållbara och korta leveranskedjor och hållbara kriterier i anbudsförfaranden för entreprenörer för byggnation, renovering och underhåll av idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

48.

Verka för hållbara och korta leveranskedjor och hållbara kriterier i anbudsförfaranden för entreprenörer för byggnation, renovering och underhåll av idrottsanläggningar.

| 49. | Säkerställa att universella mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter för alla människor som påverkas av byggnation och renovering av idrottsanläggningar respekteras. |
| --- | --- |

49.

Säkerställa att universella mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter för alla människor som påverkas av byggnation och renovering av idrottsanläggningar respekteras.

| 50. | Skydda människor, djur, växter och mark i närheten av platser där idrottsanläggningar byggs. |
| --- | --- |

50.

Skydda människor, djur, växter och mark i närheten av platser där idrottsanläggningar byggs.

| 51. | Överväga att införa system för resursförvaltning och avfallshantering för att minska förbrukningen av vatten, energi och andra resurser, skapa incitament för en hållbar och ansvarsfull förbrukning och minska utgifterna. Utbilda användare, personal och besökare i ansvarsfull användning av idrottsanläggningar för att förlänga deras livslängd och spara naturresurser. Marknadsföra fördelarna med de hållbarhetsåtgärder som genomförs och kopplingen mellan att spara resurser och minska idrottsanläggningarnas inverkan på miljön. |
| --- | --- |

51.

Överväga att införa system för resursförvaltning och avfallshantering för att minska förbrukningen av vatten, energi och andra resurser, skapa incitament för en hållbar och ansvarsfull förbrukning och minska utgifterna. Utbilda användare, personal och besökare i ansvarsfull användning av idrottsanläggningar för att förlänga deras livslängd och spara naturresurser. Marknadsföra fördelarna med de hållbarhetsåtgärder som genomförs och kopplingen mellan att spara resurser och minska idrottsanläggningarnas inverkan på miljön.

| 52. | Bidra till inrättandet av krishanteringssystem för idrottsanläggningar för att förhindra att driftsbegränsningar uppstår till följd av oväntade händelser, såsom covid-19-pandemin, naturkatastrofer eller energikriser, och till genomförandet av säkerhetsriktlinjer för att säkerställa säkerheten för alla besökare av idrottsanläggningar. |
| --- | --- |

52.

Bidra till inrättandet av krishanteringssystem för idrottsanläggningar för att förhindra att driftsbegränsningar uppstår till följd av oväntade händelser, såsom covid-19-pandemin, naturkatastrofer eller energikriser, och till genomförandet av säkerhetsriktlinjer för att säkerställa säkerheten för alla besökare av idrottsanläggningar.

| 53. | Agera ansvarsfullt vid användning av idrottsanläggningar och evenemangsrelaterade anläggningar i samband med anordnande av idrottsevenemang inomhus och utomhus genom att i möjligaste mån undvika eller återställa miljöstörningar. |
| --- | --- |

53.

Agera ansvarsfullt vid användning av idrottsanläggningar och evenemangsrelaterade anläggningar i samband med anordnande av idrottsevenemang inomhus och utomhus genom att i möjligaste mån undvika eller återställa miljöstörningar.

| 54. | Underlätta tillgången till idrottsanläggningar för personer med funktionsnedsättning och följa relevanta nationella och internationella riktlinjer och rekommendationer. |
| --- | --- |

54.

Underlätta tillgången till idrottsanläggningar för personer med funktionsnedsättning och följa relevanta nationella och internationella riktlinjer och rekommendationer.

| 55. | När så är lämpligt aktivt använda och bidra till idrottsdatabaser för att tillhandahålla och erhålla relevanta data om idrottsanläggningarnas egenskaper och placering. |
| --- | --- |

55.

När så är lämpligt aktivt använda och bidra till idrottsdatabaser för att tillhandahålla och erhålla relevanta data om idrottsanläggningarnas egenskaper och placering.

---

(1)  Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) definierar denna term på följande sätt: grupper av personer som löper större risk att drabbas av fattigdom, social utestängning, diskriminering och våld än befolkningen i allmänhet, inbegripet, men inte begränsat till, etniska minoriteter, migranter, personer med funktionsnedsättning, isolerade äldre personer och barn.

(2)  Förenta nationerna, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1.

(3)  FN-ramen Sports for Climate Action, 2018.

(4)  I synnerhet byggnation, drift, underhåll och även rivning av anläggningar.

(5)  Tyska Federal Institute for Sports Science (BISp), Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction - Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls, 2021.

(6)  I dessa rådsslutsatser avses med ”aktiv design” en uppsättning byggnads- och planeringsprinciper som främjar fysisk aktivitet.

(7)  Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU.

(8)  Unesco, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Europeiska kommissionen: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, 2021.

(10)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures. Slutrapport till Europeiska kommissionen, Publikationsbyrån, 2021.

(11)  Europeiska kommissionen, Det nya europeiska Bauhaus, COM(2021)573 final.

(12)  Såsom de parametrar som nämns i internationella paralympiska kommitténs Accessibility Guide.

(13)  Förenta nationerna, avdelningen för ekonomiska och sociala frågor – funktionsnedsättningar, Convention on the Rights of Persons with Disabilities, 2006.

(14)  Hållbarhetskriterierna innefattar ekologisk kvalitet, sociokulturell och funktionell kvalitet, ekonomisk kvalitet, teknisk kvalitet, processkvalitet, platskvalitet och funktionell kvalitet avseende idrott.

---

BILAGA

HÄNVISNINGAR

Europeiska unionens råd

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av EU:s gemensamma värden genom idrotten, 2018/C 196/06.

Slutsatser från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning, 2019/C 192/06.

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 januari 2021–30 juni 2024), 2020/C 419/01.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om livslång fysisk aktivitet, 2021/C 501 I/01.

Slutsatser från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott och fysisk aktivitet som lovande verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling, 2022/C 170/01.

Övriga hänvisningar

Förenta nationerna, Department of Economic and Social Affairs – Disability, konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, 2006.

Europeiska kommissionens vitbok om idrott, KOM(2007) 0391, slutlig.

Unesco, den internationella stadgan för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Europeiska kommissionen, Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, Publikationsbyrån, 2018.

Förenta nationerna, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1.

Förenta nationerna, ramen Sports for Climate Action, 2018.

Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU, 2019.

Europeiska kommissionen, SHARE – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027, 2020.

Internationella paralympiska kommittén, Accessibility Guide, 2020.

Tyska Federal Institute for Sports Science (BISp), Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction – Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls, 2021.

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures; slutrapport till Europeiska kommissionen, Publikationsbyrån, 2021.

Europeiska kommissionen, jämlikhetsunionen, EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, 2021.

Europeiska kommissionen, Det nya europeiska Bauhaus, COM(2021)573 final.

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur, Towards a shared culture of architecture: investing in a high-quality living environment for everyone, rapport från arbetsgruppen med medlemsstaternas experter inom ramen för den öppna samordningsmetoden, Publikationsbyrån, 2021.

Europarådet, Recommendation CM/Rec(2021)5 of the Committee of Ministers to member States on the Revised European Sports Charter, antagen av ministerkommittén den 13 oktober 2021 vid det 1414:e mötet med ministrarnas ställföreträdare.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/8

---

Nätverk av organisationer som är verksamma inom de områden som uppdraget för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet omfattar

(2022/C 494/02)

I artikel 36.2 i förordning (EG) nr 178/2002 (1) fastslås att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets ”styrelse skall, efter förslag från den verkställande direktören, upprätta en förteckning som skall offentliggöras över behöriga organisationer som utsetts av medlemsstaterna och som kan bistå myndigheten i dess uppdrag, antingen enskilt eller i nätverk”.

Förteckningen upprättades för första gången av myndighetens styrelse den 19 december 2006. Därefter

| i. | uppdateras den regelbundet efter förslag från myndighetens verkställande direktör, med hänsyn tagen till granskningar eller nya utnämningsförslag från medlemsstaterna (i enlighet med artikel 2.4 i kommissionens förordning (EG) nr 2230/2004 (2)), |
| --- | --- |

i.

uppdateras den regelbundet efter förslag från myndighetens verkställande direktör, med hänsyn tagen till granskningar eller nya utnämningsförslag från medlemsstaterna (i enlighet med artikel 2.4 i kommissionens förordning (EG) nr 2230/2004 (2)),

| ii. | offentliggörs den på myndighetens webbplats med den senaste versionen av förteckningen över behöriga organisationer. |
| --- | --- |

ii.

offentliggörs den på myndighetens webbplats med den senaste versionen av förteckningen över behöriga organisationer.

Följande information finns på myndighetens webbplats via länkarna nedan:

| i. | Myndighetens styrelses senaste ändring av förteckningen över behöriga organisationer 15 december 2022 –
  https://www.efsa.europa.eu/sv/events/93rd-management-board-web-meeting |
| --- | --- |

i.

Myndighetens styrelses senaste ändring av förteckningen över behöriga organisationer 15 december 2022 –

https://www.efsa.europa.eu/sv/events/93rd-management-board-web-meeting

| ii. | Uppdaterad förteckning över behöriga organisationer – http://www.efsa.europa.eu/sv/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

Uppdaterad förteckning över behöriga organisationer – http://www.efsa.europa.eu/sv/partnersnetworks/scorg.

Myndigheten uppdaterar detta meddelande och länkarna till webbplatserna regelbundet.

För ytterligare information, kontakta Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2230/2004 av den 23 december 2004 om genomförandebestämmelser till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 vad gäller nätverkssamarbetet mellan organisationer som är verksamma på de områden som omfattas av uppdraget för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EUT L 379, 24.12.2004, s. 64), såsom den senast ändrats.

---

Europeiska kommissionen

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/9

---

Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland

(2022/C 494/03)

ANSVARSFRISKRIVNING

Syftet med detta vägledande tillkännagivande är att göra det lättare att tillämpa unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland. Tillkännagivandet är avsett som en hjälp till myndigheter och berörda aktörer. Det är dock bara Europeiska unionens domstol som är behörig att tolka unionsrätten med avgörande verkan.

1.   Rättslig ram och andra relevanta överväganden

Den 1 februari 2020 lämnade Förenade kungariket Europeiska unionen och blev därmed ett tredjeland (1). I utträdesavtalet (2) föreskrivs en övergångsperiod som löpte ut den 31 december 2020.

Efter att övergångsperioden löpte ut är unionsrätten inte längre tillämplig på och i Förenade kungariket, samtidigt som protokollet om Irland/Nordirland (protokollet), som utgör en integrerad del av utträdesavtalet, blev tillämpligt.

I enlighet med artikel 5.4 i protokollet och punkt 20 i bilaga 2 till protokollet är unionens läkemedelslagstiftning, inbegripet direktiv 2001/82/EG (3) och förordning (EU) 2019/6 (4) samt unionens rättsakter för att genomföra, ändra och ersätta dessa rättsakter, tillämpliga på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

Med avseende på veterinärmedicinska läkemedel innebär det i praktiken följande:

| — | Veterinärmedicinska läkemedel (inom ramen för ovannämnda lagstiftning) som släpps ut på marknaden i Nordirland måste uppfylla de rättsliga krav som fastställs i unionsrätten. |
| --- | --- |

—

Veterinärmedicinska läkemedel (inom ramen för ovannämnda lagstiftning) som släpps ut på marknaden i Nordirland måste uppfylla de rättsliga krav som fastställs i unionsrätten.

| — | Veterinärmedicinska läkemedel som släpps ut på marknaden i Nordirland måste ha ett giltigt godkännande för försäljning beviljat av kommissionen (ett EU-omfattande godkännande) eller av de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, och innehavaren av godkännandet måste befinna sig i unionen eller i Nordirland. |
| --- | --- |

—

Veterinärmedicinska läkemedel som släpps ut på marknaden i Nordirland måste ha ett giltigt godkännande för försäljning beviljat av kommissionen (ett EU-omfattande godkännande) eller av de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, och innehavaren av godkännandet måste befinna sig i unionen eller i Nordirland.

| — | Förflyttning av veterinärmedicinska läkemedel från andra delar av Förenade kungariket än Nordirland till Nordirland eller till unionen utgör import i den mening som avses i tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

—

Förflyttning av veterinärmedicinska läkemedel från andra delar av Förenade kungariket än Nordirland till Nordirland eller till unionen utgör import i den mening som avses i tillämplig unionsrätt.

| — | Förflyttning av veterinärmedicinska läkemedel från unionen eller Nordirland till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland eller till något annat tredjeland utgör export i den mening som avses i tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

—

Förflyttning av veterinärmedicinska läkemedel från unionen eller Nordirland till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland eller till något annat tredjeland utgör export i den mening som avses i tillämplig unionsrätt.

| — | Godkännanden för försäljning som utfärdas av brittiska myndigheter är i princip inte giltiga inom unionen utan enbart i Nordirland om de godtas i enlighet med tillämplig unionsrätt (jfr artikel 7.3 i protokollet). |
| --- | --- |

—

Godkännanden för försäljning som utfärdas av brittiska myndigheter är i princip inte giltiga inom unionen utan enbart i Nordirland om de godtas i enlighet med tillämplig unionsrätt (jfr artikel 7.3 i protokollet).

| — | De åtgärder inom den veterinärmedicinska läkemedelsförsörjningen som måste genomföras i unionen (t.ex. testning av satser) för att göra det möjligt att släppa ut läkemedel på marknaden i enlighet med unionsrätten måste utföras i unionen eller Nordirland, och enbart sådana åtgärder som får genomföras i tredjeländer får utföras i andra delar av Förenade kungariket än Nordirland. |
| --- | --- |

—

De åtgärder inom den veterinärmedicinska läkemedelsförsörjningen som måste genomföras i unionen (t.ex. testning av satser) för att göra det möjligt att släppa ut läkemedel på marknaden i enlighet med unionsrätten måste utföras i unionen eller Nordirland, och enbart sådana åtgärder som får genomföras i tredjeländer får utföras i andra delar av Förenade kungariket än Nordirland.

Sedan 2017 har kommissionen och Europeiska läkemedelsmyndigheten arbetat aktivt för att sprida information, i syfte att uppmärksamma relevanta berörda parter på effekterna av Förenade kungarikets utträde och behovet av anpassningar i tid innan övergångsperioden löper ut. Nödvändiga förändringar har i synnerhet klargjorts i tillkännagivanden om brexit vad gäller läkemedel, senast ändrade och offentliggjorda den 13 mars 2020 (5).

När övergångsperioden löpte ut behövde dock fortfarande aktörer på vissa marknader, som historiskt sett varit beroende av leveranser av veterinärmedicinskt läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland (d.v.s. Cypern, Irland, Malta och Nordirland) (6), mer tid för att anpassa leveranskedjor och ta hänsyn till att övergångsperioden löpt ut. Mot den bakgrunden, och med tanke på att det ansågs vara av yttersta vikt att unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel genomfördes och verkställdes på ett sätt som både förhindrade brist på veterinärmedicinska läkemedel och säkerställde en hög nivå på folkhälsoskydd enligt unionsrätten, antog kommissionen den 25 januari 2021 ett tillkännagivande där den förklarade hur den fram till den 31 december 2021 skulle tillämpa EU:s lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel på de marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av veterinärmedicinska läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland (7).

I slutet av 2021 var det tydligt att situationen fortfarande var utmanande på de marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av veterinärmedicinska läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland (d.v.s. Cypern, Irland, Malta och Nordirland). Den 29 december 2021 antog kommissionen därför ”Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland” (8) som gäller till och med den 31 december 2022 med avseende på veterinärmedicinska läkemedel.

Den period som det tillkännagivandet omfattar med avseende på veterinärmedicinska läkemedel går nu mot sitt slut, men leveranskedjorna för veterinärmedicinska läkemedel har ännu inte anpassats. Under rådande omständigheter finns det därför fortfarande en risk för brist på veterinärmedicinska läkemedel på de marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland.

2.   Förlängning av den praxis som avses i ”Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland”

För att kunna säkerställa kontinuerliga leveranser av veterinärmedicinska läkemedel till Cypern, Irland, Malta och Nordirland, är det, med avseende på dessa läkemedel, nödvändigt att en sista gång förlänga den praxis som fastställs i 2021 års ”Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland” (2021 C524/02). Förlängningen gäller till och med den 31 december 2025.

3.   Handlingsplan

Förlängningen av den praxis som avses i avsnitt 2 kan endast motiveras om åtgärder införs för att säkerställa att leveranser av veterinärmedicinska läkemedel till Cypern, Irland, Malta och Nordirland till fullo överensstämmer med unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel och bestämmelserna i protokollet senast den 31 december 2025. Sådana åtgärder berör aktörer som för närvarande är involverade i leveranserna av veterinärmedicinska läkemedel till Cypern, Irland, Malta och Nordirland samt de nationella behöriga myndigheterna på dessa territorier, vilka bör utforska alternativ i syfte att vidta nödvändiga steg för att säkerställa att tillgången till de berörda veterinärmedicinska läkemedlen är i fullständig överenstämmelse med tillämplig unionslagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel och bestämmelserna i protokollet i sin helhet.

De behöriga myndigheterna i Cypern, Irland, Malta och Förenade kungariket med avseende på Nordirland ska därför uppfylla följande skyldigheter:

| a) | Identifiera de veterinärmedicinska läkemedel för vilka leveranserna skulle kunna äventyras på deras respektive territorier om man inte tillämpar den praxis som avses i ”Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland”.
  Förteckningen över de berörda veterinärmedicinska läkemedlen ska lämnas in till kommissionen i det format som anges i avsnitt 4 senast den 28 februari 2023. |
| --- | --- |

a)

Identifiera de veterinärmedicinska läkemedel för vilka leveranserna skulle kunna äventyras på deras respektive territorier om man inte tillämpar den praxis som avses i ”Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via andra delar av Förenade kungariket än Nordirland”.

Förteckningen över de berörda veterinärmedicinska läkemedlen ska lämnas in till kommissionen i det format som anges i avsnitt 4 senast den 28 februari 2023.

| b) | Tillhandahålla information om de åtgärder som ska vidtas av berörda aktörer och/eller behöriga myndigheter, inbegripet tidsplaner för genomförandet av dem, för att säkerställa att leveranserna av de veterinärmedicinska läkemedel som identifierats i enlighet med a) överensstämmer med unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel och bestämmelserna i protokollet.
  Denna information ska lämnas in till kommissionen i det format som anges i avsnitt 4 senast den 30 september 2023. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla information om de åtgärder som ska vidtas av berörda aktörer och/eller behöriga myndigheter, inbegripet tidsplaner för genomförandet av dem, för att säkerställa att leveranserna av de veterinärmedicinska läkemedel som identifierats i enlighet med a) överensstämmer med unionens lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedel och bestämmelserna i protokollet.

Denna information ska lämnas in till kommissionen i det format som anges i avsnitt 4 senast den 30 september 2023.

| c) | Lämna in framstegsrapporter till kommissionen vad gäller genomförandet av de åtgärder som fastställs i enlighet med b) senast den 31 januari 2024 och därefter var tredje månad.
  Kommissionen kommer regelbundet att övervaka framstegen tillsammans med de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland, Malta och Förenade kungariket med avseende på Nordirland och samarbeta med relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

c)

Lämna in framstegsrapporter till kommissionen vad gäller genomförandet av de åtgärder som fastställs i enlighet med b) senast den 31 januari 2024 och därefter var tredje månad.

Kommissionen kommer regelbundet att övervaka framstegen tillsammans med de behöriga myndigheterna i Cypern, Irland, Malta och Förenade kungariket med avseende på Nordirland och samarbeta med relevanta berörda parter.

4.   Rapporteringsformat

| Läkemedelsnamn | Aktiv substans | Innehavare av godkännande för försäljning | Åtgärdsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Läkemedelsnamn

Aktiv substans

Innehavare av godkännande för försäljning

Åtgärdsplan

---

(1)  Ett tredjeland är ett land som inte är medlem i EU.

(2)  Avtal om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 7) (utträdesavtalet).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Dessa marknader pekas ut i detta tillkännagivande eftersom de historiskt sett varit beroende av den brittiska marknaden för sin veterinärmedicinska läkemedelsförsörjning och faktumet att en stor andel av deras läkemedelsimport kommer från Förenade kungariket.

(7)  Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via Storbritannien efter att övergångsperioden löper ut (2021/C 27/08) (EUT C 27, 25.1.2021, s. 11).

(8)  Kommissionens tillkännagivande – Tillämpning av unionens läkemedelslagstiftning på marknader som historiskt sett varit beroende av leveranser av läkemedel från eller via Storbritannien efter att övergångsperioden löper ut (2021/C 524/02) (EUT C 524, 29.12.2021, s. 2).

---

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/12

---

Eurons växelkurs (1)

27 december 2022

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0624 |
| JPY | japansk yen | 141,68 |
| DKK | dansk krona | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,88333 |
| SEK | svensk krona | 11,1285 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9885 |
| ISK | isländsk krona | 152,30 |
| NOK | norsk krona | 10,4895 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,260 |
| HUF | ungersk forint | 401,65 |
| PLN | polsk zloty | 4,6683 |
| RON | rumänsk leu | 4,9270 |
| TRY | turkisk lira | 19,8799 |
| AUD | australisk dollar | 1,5770 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4384 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,2874 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6916 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4300 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 349,85 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,3181 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3994 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5375 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 620,58 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6990 |
| PHP | filippinsk peso | 59,356 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,775 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6035 |
| MXN | mexikansk peso | 20,5515 |
| INR | indisk rupie | 88,0808 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0624

JPY

japansk yen

141,68

DKK

dansk krona

7,4366

GBP

pund sterling

0,88333

SEK

svensk krona

11,1285

CHF

schweizisk franc

0,9885

ISK

isländsk krona

152,30

NOK

norsk krona

10,4895

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,260

HUF

ungersk forint

401,65

PLN

polsk zloty

4,6683

RON

rumänsk leu

4,9270

TRY

turkisk lira

19,8799

AUD

australisk dollar

1,5770

CAD

kanadensisk dollar

1,4384

HKD

Hongkongdollar

8,2874

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6916

SGD

singaporiansk dollar

1,4300

KRW

sydkoreansk won

1 349,85

ZAR

sydafrikansk rand

18,3181

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3994

HRK

kroatisk kuna

7,5375

IDR

indonesisk rupiah

16 620,58

MYR

malaysisk ringgit

4,6990

PHP

filippinsk peso

59,356

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,775

BRL

brasiliansk real

5,6035

MXN

mexikansk peso

20,5515

INR

indisk rupie

88,0808

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 494/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Altarea (Frankrike), |
| --- | --- |

—

Altarea (Frankrike),

| — | Carrefour SA (Carrefour, Frankrike), |
| --- | --- |

—

Carrefour SA (Carrefour, Frankrike),

| — | SNC Altacar Sartrouville (Frankrike), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Frankrike),

| — | SNC Altacar Nantes (Frankrike), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Frankrike),

Altarea och Carrefour förvärvar, i den mening som avses i artikel 3.1 b och artikel 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över SNC Altacar Sartrouville och SNC Altacar Nantes, två fullt fungerande samriskföretag.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i två nyskapade företag som utgör gemensamma företag.

2.

| — | Altarea är moderbolag till en koncern som är verksam inom sektorn för fastighetstjänster i Frankrike och, i mindre utsträckning, även i Spanien och Italien (fastighetsutveckling av lokaler för bostads- eller kontorsbruk, ägande och förvaltning av köpcentrum för egen räkning, förvaltning av kontor för egen räkning, förvaltning av köpcentrum för tredje parts räkning, förvaltning av fastigheter samt fastighetstransaktioner). |
| --- | --- |

—

Altarea är moderbolag till en koncern som är verksam inom sektorn för fastighetstjänster i Frankrike och, i mindre utsträckning, även i Spanien och Italien (fastighetsutveckling av lokaler för bostads- eller kontorsbruk, ägande och förvaltning av köpcentrum för egen räkning, förvaltning av kontor för egen räkning, förvaltning av köpcentrum för tredje parts räkning, förvaltning av fastigheter samt fastighetstransaktioner).

| — | Carrefour är moderbolag till en koncern som är verksam inom detaljhandelssektorn, främst inom livsmedelssektorn, framför allt genom drift av stormarknader, närbutiker, cash and carry-butiker samt onlineförsäljning. Carrefour-koncernen är också verksam, i mindre utsträckning, inom fastighetssektorn. |
| --- | --- |

—

Carrefour är moderbolag till en koncern som är verksam inom detaljhandelssektorn, främst inom livsmedelssektorn, framför allt genom drift av stormarknader, närbutiker, cash and carry-butiker samt onlineförsäljning. Carrefour-koncernen är också verksam, i mindre utsträckning, inom fastighetssektorn.

| — | SNC Altacar Sartrouville är ett företag som kommer att äga och driva ett köpcentrum kallat ”Robert Schuman” beläget i Sartrouville (78500) i Frankrike. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville är ett företag som kommer att äga och driva ett köpcentrum kallat ”Robert Schuman” beläget i Sartrouville (78500) i Frankrike.

| — | SNC Altacar Nantes är ett företag som kommer att äga och driva ett köpcentrum kallat ”La Beaujoire” beläget i Nantes (44300) i Frankrike. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes är ett företag som kommer att äga och driva ett köpcentrum kallat ”La Beaujoire” beläget i Nantes (44300) i Frankrike.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (2) (EG) nr 139/2004.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Generaldirektoratet för konkurrens

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 494/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Stellantis N.V. (Stellantis, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. (Stellantis, Nederländerna).

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (Hon Hai, Taiwan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (Hon Hai, Taiwan).

Stellantis och Hon Hai förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV, Nederländerna).

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Stellantis är en global bilkoncern verksam inom design, konstruktion, tillverkning, distribution och försäljning av motorfordon, komponenter och produktionssystem över hela världen. |
| --- | --- |

—

Stellantis är en global bilkoncern verksam inom design, konstruktion, tillverkning, distribution och försäljning av motorfordon, komponenter och produktionssystem över hela världen.

| — | Hon Hai tillhandahåller elektroniska tillverkningstjänster för datorer, kommunikation och konsumentelektronikprodukter. |
| --- | --- |

—

Hon Hai tillhandahåller elektroniska tillverkningstjänster för datorer, kommunikation och konsumentelektronikprodukter.

3.

| — | JV kommer att vara ett nyetablerat samriskföretag som bildas för att utveckla halvledare för fordonsmarknaden och för att bedriva all verksamhet som bedrivs av en autonom ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

—

JV kommer att vara ett nyetablerat samriskföretag som bildas för att utveckla halvledare för fordonsmarknaden och för att bedriva all verksamhet som bedrivs av en autonom ekonomisk enhet.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 28.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/17

---

Beslut av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier om antagande av genomförandebestämmelser för handläggning av klagomål

(2022/C 494/07)

DEN TILLSYNSANSVARIGE HAR BESLUTAT FÖLJANDE,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (1), särskilt artiklarna 9a och 9b,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 (3) om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 fastställs den interna funktionen i form av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier (den tillsynsansvarige) i syfte att skydda och efterleva rättssäkerhetsgarantier och grundläggande rättigheter. Den tillsynsansvarige ska behandla klagomål rörande Olafs efterlevnad av rättssäkerhetsgarantier och även på grund av ett åsidosättande av de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar, särskilt åsidosättanden av förfarandekrav och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 (3) om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 fastställs den interna funktionen i form av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier (den tillsynsansvarige) i syfte att skydda och efterleva rättssäkerhetsgarantier och grundläggande rättigheter. Den tillsynsansvarige ska behandla klagomål rörande Olafs efterlevnad av rättssäkerhetsgarantier och även på grund av ett åsidosättande av de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar, särskilt åsidosättanden av förfarandekrav och grundläggande rättigheter.

| (2) | Enligt artikel 9b.11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ska den tillsynsansvarige, efter att ha hört Olafs övervakningskommitté (4), anta genomförandebestämmelser för handläggning av klagomål. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 9b.11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ska den tillsynsansvarige, efter att ha hört Olafs övervakningskommitté (4), anta genomförandebestämmelser för handläggning av klagomål.

| (3) | Olafs övervakningskommitté hördes den 29 september 2022. |
| --- | --- |

(3)

Olafs övervakningskommitté hördes den 29 september 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner, utan att det påverkar definitionerna i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (Olaf-förordningen):

| 1) | Olafs utredning eller utredning av Olaf: en administrativ utredning som utförs av Olaf på grundval av artiklarna 3, 4, 12e.1 c och/eller 12f i Olaf-förordningen. |
| --- | --- |

1)

Olafs utredning eller utredning av Olaf: en administrativ utredning som utförs av Olaf på grundval av artiklarna 3, 4, 12e.1 c och/eller 12f i Olaf-förordningen.

| 2) | berörd person: varje person eller ekonomisk aktör som är föremål för en av Olafs utredningar. |
| --- | --- |

2)

berörd person: varje person eller ekonomisk aktör som är föremål för en av Olafs utredningar.

| 3) | vittne: varje fysisk eller juridisk person som kan lämna information till den tillsynsansvarige som är relevant för att bedöma sakförhållanden i samband med ett pågående klagomål. |
| --- | --- |

3)

vittne: varje fysisk eller juridisk person som kan lämna information till den tillsynsansvarige som är relevant för att bedöma sakförhållanden i samband med ett pågående klagomål.

Artikel 2

Innehåll och principer

1.   I detta beslut fastställs regler som ska följas vid inlämnande, handläggning och uppföljning av klagomål som lämnas in till den tillsynsansvarige enligt artikel 9b i Olaf-förordningen.

2.   Den tillsynsansvarige ska i sin behandling av klagomål vara oberoende, inbegripet i förhållande till Olaf och övervakningskommittén, och får inte påverka genomförandet av Olafs pågående utredningar.

3.   Den tillsynsansvarige ska vara bunden av unionsrättens allmänna principer, däribland principerna om rättvisa och god förvaltning.

4.   Övervakningskommitténs sekretariat (sekretariatet) ska förse den tillsynsansvarige med allt administrativt och rättsligt stöd som är nödvändigt för klagomålsmekanismen. Sekretariatet ska framför allt utföra de administrativa uppgifterna i samband med handläggningen av klagomålen, såsom registrering av klagomål och tillhörande handlingar, administrativ korrespondens och utbyte av handlingar med parterna.

Artikel 3

Inlämnande av klagomål

1.   Klagomål ska lämnas in skriftligen, antingen elektroniskt eller per post. Klagande uppmanas starkt att använda det klagomålsformulär som finns på den tillsynsansvariges webbplats. Klagande har rätt att företrädas och/eller biträdas av en person som de själva väljer.

2.   Klaganden ska få använda vilket som helst av EU:s officiella språk. Den tillsynsansvarige ska kommunicera med klaganden på det språket. För att påskynda förfarandet kan den tillsynsansvarige vid behov, i avvaktan på att de nödvändiga dokumenten översätts till det språk som använts i klagomålet, komma överens med klaganden om att kommunicera på ett annat av EU:s officiella språk.

3.   Klagomålet ska tydligt ange i) klagandens identitet, ii) föremålet för klagomålet och, om möjligt, iii) ärendenummer för den utredning av Olaf som är föremål för klagomålet. Klagomålet ska särskilt omfatta följande: i) en tydlig och kortfattad beskrivning av de relevanta omständigheterna, och ii) en tydlig och kortfattad beskrivning av den eller de påstådda överträdelserna av rättssäkerhetsgarantierna och/eller de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar. Ovanstående information ska vara tillräcklig för att den tillsynsansvarige ska kunna fastställa klagomålets omfattning. Vid behov kan klaganden bifoga relevanta styrkande handlingar till klagomålet.

4.   Klagomål som lämnas in till den tillsynsansvarige ska inte påverka tidsfristerna för rättsliga förfaranden. De ska inte heller ha någon suspensiv verkan på genomförandet av den utredning som är föremål för klagomålet.

Artikel 4

Registrering av klagomål

1.   Klagomål ska registreras senast närmast påföljande arbetsdag efter dagen för mottagandet av klagomålet och tilldelas ett unikt klagomålsnummer.

2.   Vid registreringen ska den tillsynsansvarige skicka ett mottagningsbevis till klaganden och samtidigt vidarebefordra klagomålet till Olafs generaldirektör.

Artikel 5

Inledande handläggning

1.   Den tillsynsansvarige ska inom tio arbetsdagar från mottagandet avgöra om klagomålet är tillåtligt.

2.   Den tillsynsansvarige ska avvisa ett klagomål om

| a) | det lämnas in av någon annan än en berörd person, |
| --- | --- |

a)

det lämnas in av någon annan än en berörd person,

| b) | det inte rör en utredning av Olaf, |
| --- | --- |

b)

det inte rör en utredning av Olaf,

| c) | det inte rör påstådda överträdelser av rättssäkerhetsgarantier och/eller åsidosättande av de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar, |
| --- | --- |

c)

det inte rör påstådda överträdelser av rättssäkerhetsgarantier och/eller åsidosättande av de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar,

| d) | det har lämnats in efter utgången av de tidsfrister som anges i artikel 9b.2 i Olaf-förordningen (5). |
| --- | --- |

d)

det har lämnats in efter utgången av de tidsfrister som anges i artikel 9b.2 i Olaf-förordningen (5).

3.   Den tillsynsansvarige ska också avvisa alla klagomål rörande sakfrågor som omfattas av Europeiska datatillsynsmannens behörighet, dvs. klagomål som rör tillämpningen av förordning (EU) 2018/1725 (6) och respekten för den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter.

4.   Den tillsynsansvarige ska inom samma tidsfrist också undersöka om klagomålet är uppenbart ogrundat, upprepat eller orimligt.

5.   Om den tillsynsansvarige anser att klagomålet är otillåtligt, uppenbart ogrundat, upprepat eller orimligt, ska den tillsynsansvarige avsluta ärendet och utan dröjsmål informera både klaganden och Olafs generaldirektör om skälen till detta.

Artikel 6

Rättsliga förfaranden

Om den tillsynsansvarige får kännedom om att de omständigheter som har anförts i klagomålet är eller har varit föremål för rättsliga förfaranden, ska den tillsynsansvarige avsluta ärendet och informera klaganden och Olaf om detta.

Artikel 7

Kontradiktoriskt förfarande

1.   Den tillsynsansvarige ska inte slutföra bedömningen av ett klagomål förrän denne har hört klaganden och Olaf. Båda parter ska ges möjlighet att framlägga sin sak och lämna in styrkande handlingar. De ska också informeras om varandras inlagor och ges möjlighet att lämna synpunkter på dem inom en av den tillsynsansvarige fastställd tidsfrist.

2.   I vederbörligen motiverade fall får den tillsynsansvarige besluta att inte lämna ut uppgifter eller material till en part som är relevanta för bedömningen av klagomålet, om den andra parten har begärt konfidentiell behandling. När den tillsynsansvarige fattar beslut i ärendet ska denne bland annat väga behovet av att skydda sekretessen och effektiviteten i Olafs utredning mot iakttagandet av den kontradiktoriska principen. Klaganden ska inte få tillgång till handlingar från Olafs ärendeakt till vilka klaganden enligt andra rättsliga bestämmelser inte har rätt till tillgång eller till vilka Olaf redan har nekat tillgång.

Artikel 8

Åtgärder för informationsinsamling

1.   Olaf ska se till att den tillsynsansvarige snabbt och i lämplig utsträckning får tillgång till ärenderelaterade handlingar som är nödvändiga för bedömningen av klagomålet.

2.   Den tillsynsansvarige ska uppmana Olaf att lämna synpunkter på klagomålet eller på specifika aspekter av klagomålet inom en angiven tidsfrist på normalt högst tio arbetsdagar. Olaf får begära en förlängning av denna tidsfrist. Den tillsynsansvarige får begära att Olaf lämnar ytterligare information och/eller ger ytterligare tillgång till (delar av) ärendeakten. Den tillsynsansvarige kan också be Olaf att tillhandahålla en översättning av sina kommentarer på det språk som använts i klagomålet.

3.   Den tillsynsansvarige ska uppmana klaganden att inom fem arbetsdagar lämna synpunkter på Olafs inlagor. Klaganden får begära en förlängning av denna tidsfrist. Den tillsynsansvarige får också be klaganden att lämna ytterligare information eller handlingar, eller att göra förtydliganden i fråga om information eller handlingar som redan lämnats till den tillsynsansvarige.

4.   Med beaktande av att vittnen kan bidra till klargörandet av relevanta omständigheter får den tillsynsansvarige be vittnen att lämna information om detta inte påverkar sekretessen och effektiviteten i Olafs pågående utredning och de berörda personernas rättigheter. Den tillsynsansvarige ska översända kopior av eventuella vittnesmål som är relevanta för klagomålet till både klaganden och Olaf.

5.   Den tillsynsansvarige får begära den information som anges i punkterna 2–4 skriftligen eller genom muntliga utfrågningar.

Artikel 9

Utfrågningar

1.   Den tillsynsansvarige får anordna och genomföra utfrågningar. Syftet med utfrågningarna är i) att få information som är relevant för klagomålet och/eller ii) att söka en snabb lösning i ärendet. Den tillsynsansvarige får inte genomföra utfrågningar utan att både Olaf och klaganden är närvarande. Den tillsynsansvarige ska dock höra vittnen inom stängda dörrar utan att vare sig Olaf eller klaganden är närvarande.

2.   Utfrågningar får äga rum i den tillsynsansvariges lokaler eller virtuellt via videokonferens. De ska inte vara offentliga.

3.   Den tillsynsansvarige ska fastställa datum, varaktighet och närmare former för utfrågningen. Den tillsynsansvarige ska bjuda in deltagarna i god tid och ange de viktigaste punkterna för utfrågningen. Klaganden kan företrädas och/eller biträdas av sitt juridiska ombud. Den tillsynsansvarige ska biträdas av sekretariatets chef och dess personal, som ska delta i utfrågningen.

4.   Den tillsynsansvarige ska upprätta ett protokoll för eller en sammanfattning av utfrågningen som ska tillgängliggöras för både klaganden och Olaf. Båda kan lämna sina synpunkter inom två arbetsdagar. Protokollet ska ingå i klagomålsakten.

Artikel 10

Fastställande av att det inte föreligger någon överträdelse av rättssäkerhetsgarantier eller av de regler som är tillämpliga på Olafs utredningar

Om den tillsynsansvarige, efter att ha bedömt all insamlad information och bevisning, finner att de påstådda överträdelserna inte har bevisats, ska den tillsynsansvarige avsluta ärendet och informera klaganden och Olafs generaldirektör om detta.

Artikel 11

Uppmaning att vidta åtgärder för att lösa klagomålet

1.   Om den tillsynsansvarige finner att Olaf inte har följt de regler som avses i artikel 9b.1 i Olaf-förordningen ska han eller hon uppmana Olaf att vidta åtgärder för att lösa klagomålet. Den tillsynsansvarige får föreslå särskilda åtgärder som ska vidtas.

2.   Olaf ska inom 15 arbetsdagar informera den tillsynsansvarige om alla åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas i detta avseende.

3.   Den tillsynsansvarige ska förse klaganden med en kopia av Olafs svar med en begäran om att lämna synpunkter inom fem arbetsdagar.

4.   Om den tillsynsansvarige anser att Olafs lösning är tillfredsställande ska den tillsynsansvarige avsluta ärendet och informera Olaf och klaganden om detta.

Artikel 12

Rekommendationer

1.   Om den tillsynsansvarige inte anser att Olafs lösning är tillfredsställande och anser att klagomålet kan lösas, ska han eller hon utfärda en rekommendation om hur klagomålet ska lösas inom de tidsfrister som fastställs i artikel 9b.5 i Olaf-förordningen.

2.   Om den tillsynsansvarige inte utfärdar en rekommendation eller ett beslut om avslutande inom de tidsfrister som anges i artikel 9b.5 i Olaf-förordningen ska den tillsynsansvarige anses ha avskrivit klagomålet utan rekommendation.

3.   Innan den tillsynsansvarige utfärdar en rekommendation ska denne inhämta övervakningskommitténs yttrande. Den tillsynsansvarige ska för detta ändamål upprätta en rapport med all nödvändig information för att övervakningskommittén ska kunna avge sitt yttrande. Rapporten får, såvitt möjligt, inte innehålla personuppgifter eller annan information som kan leda till att klaganden identifieras eller att sekretessen i Olafs utredningar äventyras. Övervakningskommittén ska svara inom den tidsfrist som fastställs av den tillsynsansvarige och som inte får vara kortare än fem arbetsdagar.

4.   Den tillsynsansvarige ska rekommendera Olaf att inom en angiven tidsfrist vidta konkreta åtgärder för att lösa klagomålet, inbegripet, men inte begränsat till, genom att ändra eller upphäva sina rekommendationer eller rapporter, upprepa utredningsåtgärderna eller införa förbättringar i sina förfaranden med avseende på de sakfrågor som är föremål för klagomålet. Den tillsynsansvarige ska informera klaganden om den rekommendation som utfärdats.

Artikel 13

Uppföljning av rekommendationer och avslutande

1.   Olafs generaldirektör ska informera den tillsynsansvarige om de åtgärder som vidtagits för att genomföra rekommendationen/rekommendationerna inom den däri angivna tidsfristen. I vederbörligen motiverade fall får Olafs generaldirektör begära en förlängning av tidsfristen. Den tillsynsansvarige ska avsluta ärendet och informera både Olaf och klaganden om detta.

2.   Om Olafs generaldirektör beslutar att inte följa rekommendationen ska han eller hon informera den tillsynsansvarige och ange de huvudsakliga skälen till sitt beslut. Generaldirektören ska också informera klaganden i den mån en sådan underrättelse inte kommer att påverka den pågående utredningen. Klaganden får lämna synpunkter inom fem arbetsdagar. Efter att ha analyserat generaldirektörens beslut och eventuella synpunkter från klaganden ska den tillsynsansvarige avsluta ärendet och fastställa sina slutsatser.

3.   Olafs generaldirektör får besluta att avvika från rekommendationen om han eller hon under tiden får kännedom om omständigheter som rör

| a) | eventuella pågående rättsliga förfaranden vid Europeiska unionens domstol eller vid nationella domstolar som rör den utredning av Olaf som är föremål för klagomålet, |
| --- | --- |

a)

eventuella pågående rättsliga förfaranden vid Europeiska unionens domstol eller vid nationella domstolar som rör den utredning av Olaf som är föremål för klagomålet,

| b) | den rättsliga ram som reglerar Olafs förbindelser med Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), och i synnerhet Olafs skyldighet att avbryta alla utredningar när Europeiska åklagarmyndigheten genomför en utredning av samma sakförhållanden. I sådana fall ska Olafs generaldirektör informera den tillsynsansvarige om dessa omständigheter och deras inverkan på rekommendationen. |
| --- | --- |

b)

den rättsliga ram som reglerar Olafs förbindelser med Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), och i synnerhet Olafs skyldighet att avbryta alla utredningar när Europeiska åklagarmyndigheten genomför en utredning av samma sakförhållanden. I sådana fall ska Olafs generaldirektör informera den tillsynsansvarige om dessa omständigheter och deras inverkan på rekommendationen.

Artikel 14

Skyldighet att samarbeta

I enlighet med principen om lojalt samarbete ska Olaf samarbeta med den tillsynsansvarige i alla frågor som omfattas av den tillsynsansvariges behörighet.

Artikel 15

Rådgivande yttranden

Olafs generaldirektör får begära ett yttrande från den tillsynsansvarige i alla frågor som rör tolkningen eller tillämpningen av rättssäkerhetsgarantier eller grundläggande rättigheter som faller inom den tillsynsansvariges uppdrag, inbegripet om ett beslut om att senarelägga informationen till den berörda personen enligt artikel 9.3 i Olaf-förordningen. Generaldirektören ska i en sådan begäran ange inom vilken tidsfrist den tillsynsansvarige ska svara.

Artikel 16

Sekretess och skydd av uppgifter

1.   Den tillsynsansvarige ska omfattas av tystnadsplikt under sin tjänsteutövning och ska säkerställa att den information och de handlingar som Olaf tillhandahåller behandlas konfidentiellt. Den tillsynsansvarige ska säkerställa utredningarnas förtroliga karaktär även efter det att de avslutats.

2.   Den tillsynsansvarige ska säkerställa tillämpningen av förordning (EU) 2018/1725. Den tillsynsansvarige ska i detta avseende biträdas av övervakningskommitténs sekretariat, företrätt av sekretariatets chef i egenskap personuppgiftsansvarig enligt förordning (EU) 2018/1725. Den tillsynsansvarige ska också samarbeta med Olafs dataskyddsombud.

Artikel 17

Begäran om tillgång till klagomålsakten

En klagande har rätt att få tillgång till den akt som rör hans eller hennes klagomål, i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, med förbehåll för berättigade intressen vad avser sekretess och tystnadsplikt. Klaganden får inte ges tillgång till Olafs handlingar som han eller hon inte kan få tillgång till enligt den rättsliga ram som är tillämplig på Olafs utredningar. Den tillsynsansvarige kommer att samråda med Olaf innan den ger tillgång till handlingar som rör utredningar.

Artikel 18

Begäranden om allmänhetens tillgång till handlingar.

Begäranden om allmänhetens tillgång till handlingar som innehas av den tillsynsansvarige kommer att behandlas i enlighet med de villkor och begränsningar som fastställs i förordning (EG) nr 1049/2001 (7) och kommissionens beslut 2001/937 av den 5 december 2001 om ändring av dess arbetsordning (8).

Artikel 19

Övervakningskommitté

1.   Den tillsynsansvarige ska vara oberoende i förhållande till övervakningskommittén och upprätta arbetsförbindelser med denna som grundar sig på ömsesidigt förtroende och gott samarbete.

2.   Den tillsynsansvarige ska samråda med övervakningskommittén innan den utfärdar en rekommendation i enlighet med artikel 12.3 i dessa regler.

3.   Utan att det påverkar skyldigheten att säkerställa sekretessen för Olafs utredningar, även efter det att de avslutats, ska den tillsynsansvarige informera kommittén om

| (i) | alla rekommendationer som utfärdats till följd av kommitténs yttrande, |
| --- | --- |

(i)

alla rekommendationer som utfärdats till följd av kommitténs yttrande,

| (ii) | eventuella systemrelaterade problem som framkommit vid bedömningen av klagomål, |
| --- | --- |

(ii)

eventuella systemrelaterade problem som framkommit vid bedömningen av klagomål,

| (iii) | rekommendationer som inte följts av Olafs generaldirektör. |
| --- | --- |

(iii)

rekommendationer som inte följts av Olafs generaldirektör.

Artikel 20

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2022

Julia LAFFRANQUE

Tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier

---

(1)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1

1

(2)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (EUT L 437, 28.12.2020, s. 49).

3

(4)  Artikel 15 i Olaf-förordningen.

4

(5)  I artikel 9b.2 föreskrivs följande: ”Klagomål ska lämnas in inom en månad från det att klaganden får kännedom om de relevanta omständigheter som utgör en påstådd överträdelse av rättssäkerhetsgarantierna eller de regler som avses i punkt 1 i denna artikel. De ska under alla förhållanden inte lämnas in senare än en månad efter det att utredningen avslutats. Klagomål som rör den tidsfrist som avses i artikel 9.2 och 9.4 ska dock lämnas in före utgången av den tidsfrist på tio dagar som avses i de bestämmelserna.”

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

7

(8)  EGT L 345, 29.12.2001, s. 94.

8

---