# Euroopan unionin C 494/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 494 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta28. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 494

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta28. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2022/C 494/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kestävästä ja esteettömästä liikuntapaikkarakentamisesta | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2022/C 494/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kestävästä ja esteettömästä liikuntapaikkarakentamisesta

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen |
| 2022/C 494/02 | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSAn) tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien elinten verkostoituminen | 8 |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 494/03 | Komission tiedonanto — Unionin eläinlääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta | 9 |
| 2022/C 494/04 | Euron kurssi – 27. joulukuuta 2022 | 12 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

2022/C 494/02

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSAn) tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien elinten verkostoituminen

8

Euroopan komissio

2022/C 494/03

Komission tiedonanto — Unionin eläinlääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta

9

2022/C 494/04

Euron kurssi – 27. joulukuuta 2022

12

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 494/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 15 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 494/07 | Prosessuaalisten takeiden valvojan päätös valitusten käsittelyä koskevista täytäntöönpanosäännöksistä | 17 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 494/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

15

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 494/07

Prosessuaalisten takeiden valvojan päätös valitusten käsittelyä koskevista täytäntöönpanosäännöksistä

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kestävästä ja esteettömästä liikuntapaikkarakentamisesta

(2022/C 494/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Joulukuun 2006 YK:n vammaisyleissopimuksella edistetään toimia, joiden avulla vammaiset henkilöt voivat osallistua liikuntatoimintaan yhdenvertaisesti muiden kanssa, ja kehotetaan sopimusvaltioita toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla tämä mahdollistetaan. |
| --- | --- |

1.

Joulukuun 2006 YK:n vammaisyleissopimuksella edistetään toimia, joiden avulla vammaiset henkilöt voivat osallistua liikuntatoimintaan yhdenvertaisesti muiden kanssa, ja kehotetaan sopimusvaltioita toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla tämä mahdollistetaan.

| 2. | Euroopan komission heinäkuussa 2007 julkaisemassa urheilun valkoisessa kirjassa kehotetaan hyödyntämään urheilun tarjoamia mahdollisuuksia sosiaalisen osallisuuden, integraation ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja kehotetaan jäsenvaltioita ja urheilujärjestöjä mukauttamaan urheilun infrastruktuureja vammaisten henkilöiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.

Euroopan komission heinäkuussa 2007 julkaisemassa urheilun valkoisessa kirjassa kehotetaan hyödyntämään urheilun tarjoamia mahdollisuuksia sosiaalisen osallisuuden, integraation ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja kehotetaan jäsenvaltioita ja urheilujärjestöjä mukauttamaan urheilun infrastruktuureja vammaisten henkilöiden tarpeisiin.

| 3. | EU:n yhteisten arvojen edistämisestä urheilun avulla kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä korostetaan, että kaikkien pitäisi voida vapaasti harjoittaa urheilua ja tuntea kuuluvansa yhteiskuntaan ja että urheiluun liittyvät eri alat voivat tehdä kaikkensa edistääkseen integroitumista ja tarjotakseen tasavertaiset mahdollisuudet osallistua urheiluun ja välttää syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

3.

EU:n yhteisten arvojen edistämisestä urheilun avulla kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä korostetaan, että kaikkien pitäisi voida vapaasti harjoittaa urheilua ja tuntea kuuluvansa yhteiskuntaan ja että urheiluun liittyvät eri alat voivat tehdä kaikkensa edistääkseen integroitumista ja tarjotakseen tasavertaiset mahdollisuudet osallistua urheiluun ja välttää syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä.

| 4. | Euroopan komissiolle joulukuussa 2018 annetun vammaisten liikuntamahdollisuuksia käsittelevän raportin ”Mapping on Access to Sport for People with Disabilities” keskeisissä havainnoissa todetaan, että hyvä henkilökohtainen terveys, yksilön kehitys ja sosiaalinen hyvinvointi ovat vammaisten henkilöiden liikuntaan osallistumisen hyötyjä. |
| --- | --- |

4.

Euroopan komissiolle joulukuussa 2018 annetun vammaisten liikuntamahdollisuuksia käsittelevän raportin ”Mapping on Access to Sport for People with Disabilities” keskeisissä havainnoissa todetaan, että hyvä henkilökohtainen terveys, yksilön kehitys ja sosiaalinen hyvinvointi ovat vammaisten henkilöiden liikuntaan osallistumisen hyötyjä.

| 5. | Kesäkuussa 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista korostetaan, että vammaisiin henkilöihin kohdistuu muita todennäköisemmin sosioekonomisia haittoja, ja kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan ”toimia, joilla varmistetaan sekä vammaisten että muiden henkilöiden mahdollisuudet käyttää urheilutiloja, muun muassa seurata urheilutapahtumia, harjoitella tai osallistua urheilutoimintaan”. |
| --- | --- |

5.

Kesäkuussa 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista korostetaan, että vammaisiin henkilöihin kohdistuu muita todennäköisemmin sosioekonomisia haittoja, ja kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan ”toimia, joilla varmistetaan sekä vammaisten että muiden henkilöiden mahdollisuudet käyttää urheilutiloja, muun muassa seurata urheilutapahtumia, harjoitella tai osallistua urheilutoimintaan”.

| 6. | Euroopan komission helmikuussa 2020 julkaisemassa SHARE-aloitetta koskevassa raportissa liikunnan vaikutuksesta aluekehitykseen koheesiopolitiikan avulla 2021–2027 korostetaan liikuntapaikkarakentamisen laadukasta ja alueellista kehittämistä kaupunkialueiden elvyttämisen, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistäjänä. |
| --- | --- |

6.

Euroopan komission helmikuussa 2020 julkaisemassa SHARE-aloitetta koskevassa raportissa liikunnan vaikutuksesta aluekehitykseen koheesiopolitiikan avulla 2021–2027 korostetaan liikuntapaikkarakentamisen laadukasta ja alueellista kehittämistä kaupunkialueiden elvyttämisen, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistäjänä.

| 7. | Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. tammikuuta 2021–30. kesäkuuta 2024) joulukuussa 2020 annettuun neuvoston päätöslauselmaan sisältyy ohjaavana tavoitteena sen tiedostaminen, että urheilu voi antaa merkittävän panoksen Euroopan yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävään kasvuun. |
| --- | --- |

7.

Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. tammikuuta 2021–30. kesäkuuta 2024) joulukuussa 2020 annettuun neuvoston päätöslauselmaan sisältyy ohjaavana tavoitteena sen tiedostaminen, että urheilu voi antaa merkittävän panoksen Euroopan yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävään kasvuun.

| 8. | Urheilualan innovoinnista kesäkuussa 2021 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, että innovatiiviset urheilutilat ja niiden rakennus- ja ylläpitoprosessit voivat muun muassa tarjota paremmat ja turvallisemmat tilat urheilulle ja liikunnalle, samalla kun ne ovat kestävämpiä, ympäristöystävällisempiä, saavutettavampia ja energiatehokkaampia. |
| --- | --- |

8.

Urheilualan innovoinnista kesäkuussa 2021 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, että innovatiiviset urheilutilat ja niiden rakennus- ja ylläpitoprosessit voivat muun muassa tarjota paremmat ja turvallisemmat tilat urheilulle ja liikunnalle, samalla kun ne ovat kestävämpiä, ympäristöystävällisempiä, saavutettavampia ja energiatehokkaampia.

| 9. | Lokakuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan neuvoston tarkistetussa eurooppalaisessa urheilun peruskirjassa peräänkuulutetaan taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää toimintaa sekä vastuullista sisä- ja ulkoliikuntaa. Liikuntapaikkojen omistajia kehotetaan ennakoivasti selvittämään tilojensa vaikutukset ja seuraukset, välttämään mahdolliset vahingot luonnolle ja tarvittaessa torjumaan tällaiset riskit ja toteuttamaan suojatoimia niiden varalta. |
| --- | --- |

9.

Lokakuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan neuvoston tarkistetussa eurooppalaisessa urheilun peruskirjassa peräänkuulutetaan taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää toimintaa sekä vastuullista sisä- ja ulkoliikuntaa. Liikuntapaikkojen omistajia kehotetaan ennakoivasti selvittämään tilojensa vaikutukset ja seuraukset, välttämään mahdolliset vahingot luonnolle ja tarvittaessa torjumaan tällaiset riskit ja toteuttamaan suojatoimia niiden varalta.

| 10. | Neuvoston joulukuussa 2021 antamissa päätelmissä elinikäisestä liikunnasta korostetaan, että kaikissa ikäryhmissä ”vähäosaisiin ryhmiin (1) kuuluvat eivät useinkaan liiku riittävästi, sillä heidän kohdallaan mahdollisuuksia on vähemmän ja saavutettavuus rajallista”. |
| --- | --- |

10.

Neuvoston joulukuussa 2021 antamissa päätelmissä elinikäisestä liikunnasta korostetaan, että kaikissa ikäryhmissä ”vähäosaisiin ryhmiin (1) kuuluvat eivät useinkaan liiku riittävästi, sillä heidän kohdallaan mahdollisuuksia on vähemmän ja saavutettavuus rajallista”.

| 11. | Huhtikuussa 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä ”Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi” korostetaan, että on tärkeää minimoida ”kaikentyyppisen urheilutoiminnan kielteiset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristöön ja meneillään olevan ilmastonmuutosprosessin dynamiikkaan” ja että on varmistettava, että ”urheiluala edistää osaltaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuja Euroopan unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita”. |
| --- | --- |

11.

Huhtikuussa 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä ”Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi” korostetaan, että on tärkeää minimoida ”kaikentyyppisen urheilutoiminnan kielteiset vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristöön ja meneillään olevan ilmastonmuutosprosessin dynamiikkaan” ja että on varmistettava, että ”urheiluala edistää osaltaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuja Euroopan unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita”.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 12. | Liikuntapaikat, joissa harjoitetaan urheilua ja liikuntaa, voivat edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (2) saavuttamista eri aloilla. Näitä ovat esimerkiksi ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset kestävyystavoitteet. |
| --- | --- |

12.

Liikuntapaikat, joissa harjoitetaan urheilua ja liikuntaa, voivat edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (2) saavuttamista eri aloilla. Näitä ovat esimerkiksi ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset kestävyystavoitteet.

| 13. | Ilmastonmuutos vaikuttaa myös liikuntaan ja liikuntapaikkarakentamiseen. Ilmastonmuutoksen vaikutukset voivat vahingoittaa rakennuksia ja muita liikuntapaikkoja muun muassa rajujen myrskyjen tai tulvien, äärimmäisten sääolojen aiheuttamien pelipintojen vahingoittumisen, rannikoiden eroosion tai ilmaston lämpenemiseen liittyvien lämpötilojen nousun aiheuttaman lumipulan vuoksi. Tämä vähentää liikuntapaikkojen määrää (3) ja heikentää jäljellä olevien liikuntapaikkojen saatavuutta. |
| --- | --- |

13.

Ilmastonmuutos vaikuttaa myös liikuntaan ja liikuntapaikkarakentamiseen. Ilmastonmuutoksen vaikutukset voivat vahingoittaa rakennuksia ja muita liikuntapaikkoja muun muassa rajujen myrskyjen tai tulvien, äärimmäisten sääolojen aiheuttamien pelipintojen vahingoittumisen, rannikoiden eroosion tai ilmaston lämpenemiseen liittyvien lämpötilojen nousun aiheuttaman lumipulan vuoksi. Tämä vähentää liikuntapaikkojen määrää (3) ja heikentää jäljellä olevien liikuntapaikkojen saatavuutta.

| 14. | Liikuntapaikkojen rakentamisella, kunnostamisella, ylläpidolla ja käytöllä on myös ympäristöä ja ilmastoa heikentäviä vaikutuksia, koska ne aiheuttavat suoraan tai välillisesti kasvihuonekaasupäästöjä koko elinkaarensa aikana (4). Suunnittelulla voidaan vaikuttaa eniten liikuntapaikkojen yleiseen kestävyyteen (5). |
| --- | --- |

14.

Liikuntapaikkojen rakentamisella, kunnostamisella, ylläpidolla ja käytöllä on myös ympäristöä ja ilmastoa heikentäviä vaikutuksia, koska ne aiheuttavat suoraan tai välillisesti kasvihuonekaasupäästöjä koko elinkaarensa aikana (4). Suunnittelulla voidaan vaikuttaa eniten liikuntapaikkojen yleiseen kestävyyteen (5).

| 15. | Kestävän ja esteettömän liikuntapaikkarakentamisen suunnitteluprosessissa, olipa kyse uusien liikuntapaikkojen rakentamisesta, olemassa olevien liikuntapaikkojen kunnostamisesta tai niiden käytöstä ja ylläpidosta, olisi ensisijaisesti otettava huomioon keinot maksimoida liikuntapaikkojen kapasiteetti ja energiatehokkuus, mukaan lukien ”aktiivisen suunnittelun” (6) käsite, esteetön pääsy sekä materiaalien ja tarvikkeiden uudelleenkäyttö tai kierrätys. Etusijalle olisi asetettava monikäyttöiset liikuntapaikat, joita voidaan käyttää ympärivuotisesti, ja erityisesti ulkoliikuntapaikat, ympäristövaurioalueiden uudelleenkäyttö sekä nykyisten muiden kuin liikuntapaikkojen muuntaminen liikuntapaikoiksi. |
| --- | --- |

15.

Kestävän ja esteettömän liikuntapaikkarakentamisen suunnitteluprosessissa, olipa kyse uusien liikuntapaikkojen rakentamisesta, olemassa olevien liikuntapaikkojen kunnostamisesta tai niiden käytöstä ja ylläpidosta, olisi ensisijaisesti otettava huomioon keinot maksimoida liikuntapaikkojen kapasiteetti ja energiatehokkuus, mukaan lukien ”aktiivisen suunnittelun” (6) käsite, esteetön pääsy sekä materiaalien ja tarvikkeiden uudelleenkäyttö tai kierrätys. Etusijalle olisi asetettava monikäyttöiset liikuntapaikat, joita voidaan käyttää ympärivuotisesti, ja erityisesti ulkoliikuntapaikat, ympäristövaurioalueiden uudelleenkäyttö sekä nykyisten muiden kuin liikuntapaikkojen muuntaminen liikuntapaikoiksi.

| 16. | Tällä hetkellä vain 12 prosenttia EU:ssa käytetyistä rakennusmateriaaleista kierrätetään (7), joten materiaalien uudelleenkäyttöä on tuettava. Liikuntapaikkarakentaminen on merkittävä energian ja muiden resurssien kuluttaja, joten nykyaikaisten, erittäin energiatehokkaiden ratkaisujen käyttöönotto liikuntapaikkarakentamisessa edistää luonnonvarojen säilyttämistä ja voi myös johtaa taloudellisiin säästöihin mahdollisena myönteisenä sivuvaikutuksena. |
| --- | --- |

16.

Tällä hetkellä vain 12 prosenttia EU:ssa käytetyistä rakennusmateriaaleista kierrätetään (7), joten materiaalien uudelleenkäyttöä on tuettava. Liikuntapaikkarakentaminen on merkittävä energian ja muiden resurssien kuluttaja, joten nykyaikaisten, erittäin energiatehokkaiden ratkaisujen käyttöönotto liikuntapaikkarakentamisessa edistää luonnonvarojen säilyttämistä ja voi myös johtaa taloudellisiin säästöihin mahdollisena myönteisenä sivuvaikutuksena.

| 17. | Meneillään oleva energiakriisi, jonka laukaisi muun muassa Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, aiheuttaa merkittäviä ja vakavia haasteita liikuntapaikkarakentamiselle. Energian hintojen nousu vaarantaa liikuntapaikkojen toiminnot sekä urheilun ja liikunnan harjoittamisen mahdollisuudet ja edellytykset. Tämä korostaa entisestään kestävien ja energiatehokkaiden ratkaisujen ja käytäntöjen merkitystä liikuntapaikkarakentamisessa. |
| --- | --- |

17.

Meneillään oleva energiakriisi, jonka laukaisi muun muassa Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, aiheuttaa merkittäviä ja vakavia haasteita liikuntapaikkarakentamiselle. Energian hintojen nousu vaarantaa liikuntapaikkojen toiminnot sekä urheilun ja liikunnan harjoittamisen mahdollisuudet ja edellytykset. Tämä korostaa entisestään kestävien ja energiatehokkaiden ratkaisujen ja käytäntöjen merkitystä liikuntapaikkarakentamisessa.

| 18. | Kun otetaan huomioon liikuntapaikkojen rakennus- ja kunnostamiskustannukset, monista lähteistä saatavalla rahoituksella voidaan tukea sen nykyaikaistamista erityisesti ympäristökestävyyden ja luonnonvarojen suojelun osalta. EU:n ohjelmien – erityisesti EAKR:n, ESR+:n ja elpymis- ja palautumistukivälineen – kautta käytettävissä olevilla varoilla voidaan edistää liikuntapaikkojen rakentamista tai kunnostamista ja samalla saavuttaa niiden tavoitteet eli vihreämpi ja vähähiilinen Eurooppa. |
| --- | --- |

18.

Kun otetaan huomioon liikuntapaikkojen rakennus- ja kunnostamiskustannukset, monista lähteistä saatavalla rahoituksella voidaan tukea sen nykyaikaistamista erityisesti ympäristökestävyyden ja luonnonvarojen suojelun osalta. EU:n ohjelmien – erityisesti EAKR:n, ESR+:n ja elpymis- ja palautumistukivälineen – kautta käytettävissä olevilla varoilla voidaan edistää liikuntapaikkojen rakentamista tai kunnostamista ja samalla saavuttaa niiden tavoitteet eli vihreämpi ja vähähiilinen Eurooppa.

| 19. | Liikuntapaikkojen saavutettavuus on keskeinen tekijä yhtäläisten ja kaikille avoimien liikuntamahdollisuuksien tarjoamisen kannalta. Liikunnasta ja urheilusta voi olla monenlaista hyötyä yksilöille, yhteisöille ja koko yhteiskunnalle, koska ne edistävät osallistujien liikuntaosaamista, hyvinvointia, psyykkistä ja fyysistä terveyttä sekä kykyä kehittää sosiaalisia taitoja ja parantavat ihmisten asemaa yhteiskunnassa. Liikunta ja urheilu hyödyttävät yksilöiden lisäksi koko yhteiskuntaa (8). |
| --- | --- |

19.

Liikuntapaikkojen saavutettavuus on keskeinen tekijä yhtäläisten ja kaikille avoimien liikuntamahdollisuuksien tarjoamisen kannalta. Liikunnasta ja urheilusta voi olla monenlaista hyötyä yksilöille, yhteisöille ja koko yhteiskunnalle, koska ne edistävät osallistujien liikuntaosaamista, hyvinvointia, psyykkistä ja fyysistä terveyttä sekä kykyä kehittää sosiaalisia taitoja ja parantavat ihmisten asemaa yhteiskunnassa. Liikunta ja urheilu hyödyttävät yksilöiden lisäksi koko yhteiskuntaa (8).

| 20. | Liikuntapaikkojen syrjimätön saatavuus sekä liikunnan ja urheilun harjoittaminen on perusoikeus riippumatta vammasta, iästä, etnisestä alkuperästä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, kielestä, uskonnosta, poliittisista tai muista mielipiteistä, kansallisesta tai yhteiskunnallisesta alkuperästä, omaisuudesta tai muusta taustasta. |
| --- | --- |

20.

Liikuntapaikkojen syrjimätön saatavuus sekä liikunnan ja urheilun harjoittaminen on perusoikeus riippumatta vammasta, iästä, etnisestä alkuperästä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, kielestä, uskonnosta, poliittisista tai muista mielipiteistä, kansallisesta tai yhteiskunnallisesta alkuperästä, omaisuudesta tai muusta taustasta.

| 21. | Esteettömien liikuntapaikkojen saatavuus voi edistää vammaisurheilun kehittämistä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

21.

Esteettömien liikuntapaikkojen saatavuus voi edistää vammaisurheilun kehittämistä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

| 22. | Liikuntapaikkarakentaminen ei aina ole täysin esteetöntä urheilijoille, valmentajille, kannattajille ja muille henkilöille, jolloin he eivät voi käyttää sitä ilman kolmannen osapuolen apua. Tähän olisi puututtava asiaankuuluvilla toimintapolitiikoilla ja kriteereillä. Esteettömyyspolitiikan ja -kriteerien laadinnassa olisi hyödynnettävä asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia sekä urheiluliikettä ja vammaisia henkilöitä ja heitä edustavia organisaatioita. Näin varmistetaan, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on yhtäläiset mahdollisuudet osallistua yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan (9). |
| --- | --- |

22.

Liikuntapaikkarakentaminen ei aina ole täysin esteetöntä urheilijoille, valmentajille, kannattajille ja muille henkilöille, jolloin he eivät voi käyttää sitä ilman kolmannen osapuolen apua. Tähän olisi puututtava asiaankuuluvilla toimintapolitiikoilla ja kriteereillä. Esteettömyyspolitiikan ja -kriteerien laadinnassa olisi hyödynnettävä asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia sekä urheiluliikettä ja vammaisia henkilöitä ja heitä edustavia organisaatioita. Näin varmistetaan, että kaikilla vammaisilla henkilöillä on yhtäläiset mahdollisuudet osallistua yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan (9).

| 23. | Liikuntapaikkojen sijainti on keskeisessä asemassa saavutettavuuden kannalta. Liikuntapaikkojen puute ja harjoittelumahdollisuuksia koskevan tiedon puute muodostavat esteitä liikunnan harjoittamiselle (10). Tietyillä maaseutu-, saari- ja syrjäisillä alueilla, kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla, asuvilla ihmisillä voi olla vähemmän mahdollisuuksia harrastaa liikuntaa, koska heidän saatavillaan on vain rajallisesti liikuntapaikkoja. Sama tilanne voi vallita myös erittäin tiheillä kaupunkialueilla jonotuslistojen ja liikuntapaikkarakentamisen riittämättömyyden takia, koska uusien liikuntapaikkojen rakentamiseen ei ole riittävästi tilaa. Sijainti olisi valittava yhteiskunnan tarpeiden ja kysynnän, paikan soveltuvuuden sekä sen perusteella, miten hyvin paikalle pääsee julkisen liikenteen tai aktiivisten liikkumismuotojen (kuten kävelyn tai pyöräilyn) avulla, mikä voi vaikuttaa myönteisesti terveyteen ja ympäristöön. |
| --- | --- |

23.

Liikuntapaikkojen sijainti on keskeisessä asemassa saavutettavuuden kannalta. Liikuntapaikkojen puute ja harjoittelumahdollisuuksia koskevan tiedon puute muodostavat esteitä liikunnan harjoittamiselle (10). Tietyillä maaseutu-, saari- ja syrjäisillä alueilla, kuten EU:n syrjäisimmillä alueilla, asuvilla ihmisillä voi olla vähemmän mahdollisuuksia harrastaa liikuntaa, koska heidän saatavillaan on vain rajallisesti liikuntapaikkoja. Sama tilanne voi vallita myös erittäin tiheillä kaupunkialueilla jonotuslistojen ja liikuntapaikkarakentamisen riittämättömyyden takia, koska uusien liikuntapaikkojen rakentamiseen ei ole riittävästi tilaa. Sijainti olisi valittava yhteiskunnan tarpeiden ja kysynnän, paikan soveltuvuuden sekä sen perusteella, miten hyvin paikalle pääsee julkisen liikenteen tai aktiivisten liikkumismuotojen (kuten kävelyn tai pyöräilyn) avulla, mikä voi vaikuttaa myönteisesti terveyteen ja ympäristöön.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 24. | Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut kunnianhimoiset tavoitteet ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden taso, on tarpeen varmistaa, että liikunta ja liikuntapaikat edistävät sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää kestävyyttä, sosiaalista vuorovaikutusta ja osallisuutta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tehtävä monialaista yhteistyötä ja kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten vammaisia henkilöitä heitä edustavien järjestöjen kautta. Lisäksi tarvitaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien yhteisiä toimia ja yhteistä vastuuta liikuntapaikkojen suunnittelussa, rakentamisessa, kunnostamisessa, ylläpidossa ja käytössä. |
| --- | --- |

24.

Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut kunnianhimoiset tavoitteet ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden taso, on tarpeen varmistaa, että liikunta ja liikuntapaikat edistävät sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää kestävyyttä, sosiaalista vuorovaikutusta ja osallisuutta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tehtävä monialaista yhteistyötä ja kuultava asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten vammaisia henkilöitä heitä edustavien järjestöjen kautta. Lisäksi tarvitaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien yhteisiä toimia ja yhteistä vastuuta liikuntapaikkojen suunnittelussa, rakentamisessa, kunnostamisessa, ylläpidossa ja käytössä.

| 25. | Liikuntapaikkarakentamisen kestävyyden parantamisen keskeisenä tavoitteena on vähentää kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja biodiversiteettiin liikuntapaikkojen elinkaaren kaikissa vaiheissa ja mukauttaa liikuntapaikkojen sijainnit ilmastouhkiin. |
| --- | --- |

25.

Liikuntapaikkarakentamisen kestävyyden parantamisen keskeisenä tavoitteena on vähentää kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja biodiversiteettiin liikuntapaikkojen elinkaaren kaikissa vaiheissa ja mukauttaa liikuntapaikkojen sijainnit ilmastouhkiin.

| 26. | Kun otetaan huomioon, että on nykyaikaistettava liikuntapaikkoja ja otettava käyttöön kestäviä, energiatehokkaita ja vähähiilisiä ratkaisuja ja toteutettava esteettömyystoimia, on välttämätöntä löytää rahoituslähteitä kestävien liikuntapaikkojen rakentamista ja kunnostamista varten. Tuomalla esiin kestävien ratkaisujen hyötyjä voidaan luoda motivaatiota muutokseen ja vauhdittaa sitä. Nämä hyödyt korostuvat usein järjestettäessä suuria urheilutapahtumia. Useista lähteistä saatava rahoitus, mukaan lukien nykyisten EU:n rahastojen hyödyntäminen, voi olla tehokas tapa edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

26.

Kun otetaan huomioon, että on nykyaikaistettava liikuntapaikkoja ja otettava käyttöön kestäviä, energiatehokkaita ja vähähiilisiä ratkaisuja ja toteutettava esteettömyystoimia, on välttämätöntä löytää rahoituslähteitä kestävien liikuntapaikkojen rakentamista ja kunnostamista varten. Tuomalla esiin kestävien ratkaisujen hyötyjä voidaan luoda motivaatiota muutokseen ja vauhdittaa sitä. Nämä hyödyt korostuvat usein järjestettäessä suuria urheilutapahtumia. Useista lähteistä saatava rahoitus, mukaan lukien nykyisten EU:n rahastojen hyödyntäminen, voi olla tehokas tapa edistää näiden tavoitteiden saavuttamista.

| 27. | Liikuntapaikkojen saatavuuden varmistaminen on olennaisen tärkeää vammaisten henkilöiden ja sellaisten henkilöiden osallistamisen kannalta, jotka tulevat erilaisista taustoista tai etnisistä ryhmistä, jotka edustavat eri sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, kieliyhteisöä, uskontoa taikka poliittisia tai muita mielipiteitä tai joilla on eri kansallisia tai yhteiskunnallisia alkuperiä, ja se voi myös luoda yhteisöllisyyden tunnetta. |
| --- | --- |

27.

Liikuntapaikkojen saatavuuden varmistaminen on olennaisen tärkeää vammaisten henkilöiden ja sellaisten henkilöiden osallistamisen kannalta, jotka tulevat erilaisista taustoista tai etnisistä ryhmistä, jotka edustavat eri sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, kieliyhteisöä, uskontoa taikka poliittisia tai muita mielipiteitä tai joilla on eri kansallisia tai yhteiskunnallisia alkuperiä, ja se voi myös luoda yhteisöllisyyden tunnetta.

| 28. | On tärkeää luoda esteetön pääsy liikuntapaikoille sekä mahdollisuus osallistua urheiluun ja liikuntaan esteettömästi, erityisesti vammaisille henkilöille ja muille heikommassa asemassa oleville ryhmille, jotta mahdollisimman monet voivat hyötyä liikunnan tarjoamista eduista. |
| --- | --- |

28.

On tärkeää luoda esteetön pääsy liikuntapaikoille sekä mahdollisuus osallistua urheiluun ja liikuntaan esteettömästi, erityisesti vammaisille henkilöille ja muille heikommassa asemassa oleville ryhmille, jotta mahdollisimman monet voivat hyötyä liikunnan tarjoamista eduista.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA ASIANMUKAISELLA TASOLLA SEURAAVAAN:

| 29. | Tuetaan kaikkien kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää kestäviä, esteettisiä ja osallistavia liikuntapaikkoja, jotka palvelevat urheilutoimintaa sekä yhteisöjä ja yhteiskuntaa, kuten komission Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen (11) keskeisissä arvoissa mainitaan. |
| --- | --- |

29.

Tuetaan kaikkien kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää kestäviä, esteettisiä ja osallistavia liikuntapaikkoja, jotka palvelevat urheilutoimintaa sekä yhteisöjä ja yhteiskuntaa, kuten komission Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen (11) keskeisissä arvoissa mainitaan.

| 30. | Harkitaan poliittisten kehysten, suuntaviivojen, etenemissuunnitelmien ja kannustimien laatimista sen varmistamiseksi, että yksityisistä ja julkisista liikuntapaikoista tulee kestävämpiä ja että ne ovat kaikkien ulottuvilla. |
| --- | --- |

30.

Harkitaan poliittisten kehysten, suuntaviivojen, etenemissuunnitelmien ja kannustimien laatimista sen varmistamiseksi, että yksityisistä ja julkisista liikuntapaikoista tulee kestävämpiä ja että ne ovat kaikkien ulottuvilla.

| 31. | Sisällytetään toimintapolitiikkoihin liikuntapaikkarakentamisen riittävää fyysistä ja sensorista esteettömyyttä koskevat parametrit (12), jotta voidaan suunnitella liikuntapaikkoja, jotka tarjoavat esteettömän pääsyn liikuntaan kansalaisille, joilla on fyysistä esteettömyyttä koskevia erityistarpeita. |
| --- | --- |

31.

Sisällytetään toimintapolitiikkoihin liikuntapaikkarakentamisen riittävää fyysistä ja sensorista esteettömyyttä koskevat parametrit (12), jotta voidaan suunnitella liikuntapaikkoja, jotka tarjoavat esteettömän pääsyn liikuntaan kansalaisille, joilla on fyysistä esteettömyyttä koskevia erityistarpeita.

| 32. | Harkitaan ympäristökriteerien järjestelmien kehittämistä, jotta voidaan seurata ilmaston vaikutusta liikuntapaikkarakentamiseen sen elinkaaren aikana, ottaen samalla huomioon liikuntapaikkojen eri osien laajuus. |
| --- | --- |

32.

Harkitaan ympäristökriteerien järjestelmien kehittämistä, jotta voidaan seurata ilmaston vaikutusta liikuntapaikkarakentamiseen sen elinkaaren aikana, ottaen samalla huomioon liikuntapaikkojen eri osien laajuus.

| 33. | Pyritään sisällyttämään ympäristö- ja esteettömyyskriteerit myönteisinä perusteina julkisen rahoituksen saamiseen liikuntapaikkojen suunnittelua, rakentamista ja kunnostamista varten ja tukemaan energiatehokkaita ratkaisuja koskevia toimenpiteitä sekä olemassa olevan infrastruktuurin, resurssien ja kiertotalousratkaisujen käyttöä ja uudelleenkäyttöä uusien materiaalien käytön rajoittamiseksi ja niiden kierrätyksen lisäämiseksi taloudessa. |
| --- | --- |

33.

Pyritään sisällyttämään ympäristö- ja esteettömyyskriteerit myönteisinä perusteina julkisen rahoituksen saamiseen liikuntapaikkojen suunnittelua, rakentamista ja kunnostamista varten ja tukemaan energiatehokkaita ratkaisuja koskevia toimenpiteitä sekä olemassa olevan infrastruktuurin, resurssien ja kiertotalousratkaisujen käyttöä ja uudelleenkäyttöä uusien materiaalien käytön rajoittamiseksi ja niiden kierrätyksen lisäämiseksi taloudessa.

| 34. | Edistetään asiaankuuluvien urheilualan sidosryhmien ja viranomaisten, myös hajautetuista EU:n rahastoista vastaavien hallintoviranomaisten, välistä yhteistyötä liikuntapaikkojen rakentamisen ja kunnostamisen tukemiseksi ja tutkitaan vaihtoehtoja niiden yhteisrahoitusta varten. |
| --- | --- |

34.

Edistetään asiaankuuluvien urheilualan sidosryhmien ja viranomaisten, myös hajautetuista EU:n rahastoista vastaavien hallintoviranomaisten, välistä yhteistyötä liikuntapaikkojen rakentamisen ja kunnostamisen tukemiseksi ja tutkitaan vaihtoehtoja niiden yhteisrahoitusta varten.

| 35. | Osallistutaan liikuntapaikkojen kartoittamiseen erityisesti tukemalla liikuntapaikkarakentamista koskevia tilastoja sisältävien tietokantojen kehittämistä ja käyttöä (esimerkiksi verkkoalustan kautta) ja liikuntapaikkapassien kehittämistä tietojen keräämiseksi jäsenvaltioiden nykyisestä liikuntapaikkarakentamisesta ja sen ominaispiirteistä liikuntapaikkojen suunnittelun ja sijoittelun tukemiseksi ja käytön maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

35.

Osallistutaan liikuntapaikkojen kartoittamiseen erityisesti tukemalla liikuntapaikkarakentamista koskevia tilastoja sisältävien tietokantojen kehittämistä ja käyttöä (esimerkiksi verkkoalustan kautta) ja liikuntapaikkapassien kehittämistä tietojen keräämiseksi jäsenvaltioiden nykyisestä liikuntapaikkarakentamisesta ja sen ominaispiirteistä liikuntapaikkojen suunnittelun ja sijoittelun tukemiseksi ja käytön maksimoimiseksi.

| 36. | Edistetään sellaisten liikuntapaikkojen kriisinhallintajärjestelmien perustamista, joilla ehkäistään toiminnallisia rajoituksia, jotka johtuvat koronaviruspandemian, luonnonkatastrofien tai energiakriisien kaltaisista odottamattomista tapahtumista, sekä turvallisuutta ja turvatoimia koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkien liikuntapaikkojen käyttäjien tai vierailijoiden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

36.

Edistetään sellaisten liikuntapaikkojen kriisinhallintajärjestelmien perustamista, joilla ehkäistään toiminnallisia rajoituksia, jotka johtuvat koronaviruspandemian, luonnonkatastrofien tai energiakriisien kaltaisista odottamattomista tapahtumista, sekä turvallisuutta ja turvatoimia koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkien liikuntapaikkojen käyttäjien tai vierailijoiden suojelemiseksi.

| 37. | Tuetaan toimia, joilla tunnistetaan ja poistetaan liikuntapaikkoihin pääsyn esteitä, ja edistetään kaikkien syrjimätöntä pääsyä niihin vammaisuudesta, iästä, etnisestä alkuperästä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, kielestä, uskonnosta, poliittisista tai muista mielipiteistä tai kansallisesta tai sosiaalisesta alkuperästä riippumatta ja jaetaan kestäviä toimenpiteitä koskevia parhaita käytäntöjä muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

37.

Tuetaan toimia, joilla tunnistetaan ja poistetaan liikuntapaikkoihin pääsyn esteitä, ja edistetään kaikkien syrjimätöntä pääsyä niihin vammaisuudesta, iästä, etnisestä alkuperästä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, kielestä, uskonnosta, poliittisista tai muista mielipiteistä tai kansallisesta tai sosiaalisesta alkuperästä riippumatta ja jaetaan kestäviä toimenpiteitä koskevia parhaita käytäntöjä muiden jäsenvaltioiden kanssa.

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA

| 38. | Edistämään tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamista, tutkimaan perinteisen suunnittelun uusia näkökohtia, kuten ympäristövaurioalueiden ja olemassa olevien rakennusten muuttamista liikuntapaikoiksi ja niiden uudelleenkäyttöä tässä tarkoituksessa, edistämään Erasmus+ -ohjelman avulla innovaatiotutkimusta kestävien ratkaisujen täytäntöönpanon tukemiseksi liikuntapaikkojen koko elinkaaren ajan ja jatkamaan tukea olemassa oleville aloitteille, kuten vihreän kehityksen urheilua käsittelevälle asiantuntijaryhmälle ja SHARE-aloitteelle. |
| --- | --- |

38.

Edistämään tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamista, tutkimaan perinteisen suunnittelun uusia näkökohtia, kuten ympäristövaurioalueiden ja olemassa olevien rakennusten muuttamista liikuntapaikoiksi ja niiden uudelleenkäyttöä tässä tarkoituksessa, edistämään Erasmus+ -ohjelman avulla innovaatiotutkimusta kestävien ratkaisujen täytäntöönpanon tukemiseksi liikuntapaikkojen koko elinkaaren ajan ja jatkamaan tukea olemassa oleville aloitteille, kuten vihreän kehityksen urheilua käsittelevälle asiantuntijaryhmälle ja SHARE-aloitteelle.

| 39. | Tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja edistämään aloitteita, joilla edistetään osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia liikuntapaikkojen esteettömyyden osalta. |
| --- | --- |

39.

Tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja edistämään aloitteita, joilla edistetään osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia liikuntapaikkojen esteettömyyden osalta.

| 40. | Helpottamaan mahdollisuuksia käyttää EU:n rahoitusta kestävien liikuntapaikkojen kehittämiseksi. Tiedottamaan säännöllisesti jäsenvaltioille ja asiaankuuluville sidosryhmille mahdollisista EU:n rahoitusmahdollisuuksista kestävää liikuntapaikkarakentamista varten, jotta rakentamista ja kunnostamista voidaan helpottaa ja saavutettavuutta parantaa. |
| --- | --- |

40.

Helpottamaan mahdollisuuksia käyttää EU:n rahoitusta kestävien liikuntapaikkojen kehittämiseksi. Tiedottamaan säännöllisesti jäsenvaltioille ja asiaankuuluville sidosryhmille mahdollisista EU:n rahoitusmahdollisuuksista kestävää liikuntapaikkarakentamista varten, jotta rakentamista ja kunnostamista voidaan helpottaa ja saavutettavuutta parantaa.

| 41. | Tarkastelemaan aloitteissaan ja ehdotuksissaan, myös vihreän kehityksen urheilua käsittelevän asiantuntijaryhmän puitteissa, Euroopan neuvoston työtä urheilutietokantojen ja -rekistereiden kehittämiseksi jäsenvaltioissa muiden asiaankuuluvien toimijoiden kanssa sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja tietämystä ja jakamaan tietoja muun muassa ympäristövaikutuksista sekä liikuntapaikkojen käytöstä, koosta ja saavutettavuudesta. |
| --- | --- |

41.

Tarkastelemaan aloitteissaan ja ehdotuksissaan, myös vihreän kehityksen urheilua käsittelevän asiantuntijaryhmän puitteissa, Euroopan neuvoston työtä urheilutietokantojen ja -rekistereiden kehittämiseksi jäsenvaltioissa muiden asiaankuuluvien toimijoiden kanssa sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja tietämystä ja jakamaan tietoja muun muassa ympäristövaikutuksista sekä liikuntapaikkojen käytöstä, koosta ja saavutettavuudesta.

| 42. | Ottamaan huomioon yhtäläiset mahdollisuudet käyttää liikuntapaikkoja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (13) 9 ja 30 artiklan sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

42.

Ottamaan huomioon yhtäläiset mahdollisuudet käyttää liikuntapaikkoja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (13) 9 ja 30 artiklan sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti.

KEHOTTAVAT URHEILULIIKETTÄ JA MUITA ASIAANKUULUVIA SIDOSRYHMIÄ

| 43. | Ottamaan huomioon liikuntapaikkojen rakentamista, kunnostamista, kunnossapitoa ja käyttöä koskevat kestävyyskriteerit (14), mukaan lukien odotetut kustannukset koko elinkaaren ajalta, ottaen samalla huomioon sen eri muodot sekä yhteiskunnan ja ympäristön tarpeet ja kunkin sijaintipaikan vaatimukset. |
| --- | --- |

43.

Ottamaan huomioon liikuntapaikkojen rakentamista, kunnostamista, kunnossapitoa ja käyttöä koskevat kestävyyskriteerit (14), mukaan lukien odotetut kustannukset koko elinkaaren ajalta, ottaen samalla huomioon sen eri muodot sekä yhteiskunnan ja ympäristön tarpeet ja kunkin sijaintipaikan vaatimukset.

| 44. | Tekemään mahdollisuuksien mukaan ympäristövaikutusten arvioinnin, joka koskee liikuntapaikkojen rakentamisen, kunnostamisen ja käytön ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

44.

Tekemään mahdollisuuksien mukaan ympäristövaikutusten arvioinnin, joka koskee liikuntapaikkojen rakentamisen, kunnostamisen ja käytön ympäristövaikutuksia.

| 45. | Harkitsemaan mahdollisuuksien mukaan olemassa olevien liikuntapaikkojen ja resurssien uudelleenkäyttöä ja kiertotalouden ratkaisuja, joilla voidaan rajoittaa uusien materiaalien käyttöä ja lisätä niiden kierrätystä taloudessa. |
| --- | --- |

45.

Harkitsemaan mahdollisuuksien mukaan olemassa olevien liikuntapaikkojen ja resurssien uudelleenkäyttöä ja kiertotalouden ratkaisuja, joilla voidaan rajoittaa uusien materiaalien käyttöä ja lisätä niiden kierrätystä taloudessa.

| 46. | Hyödyntämään liikuntapaikkarakentamisen mahdollisuuksia ja monikäyttöisyyttä, jotta se voisi liikunnan ohella palvella mahdollisimman tehokkaasti myös muuta toimintaa. |
| --- | --- |

46.

Hyödyntämään liikuntapaikkarakentamisen mahdollisuuksia ja monikäyttöisyyttä, jotta se voisi liikunnan ohella palvella mahdollisimman tehokkaasti myös muuta toimintaa.

| 47. | Edistämään yhteistyössä viranomaisten kanssa esteetöntä pääsyä liikuntapaikkoihin eri liikennemuotojen, kuten julkisen liikenteen tai aktiivisten liikkumismuotojen avulla (esimerkiksi kävellen tai pyöräillen). |
| --- | --- |

47.

Edistämään yhteistyössä viranomaisten kanssa esteetöntä pääsyä liikuntapaikkoihin eri liikennemuotojen, kuten julkisen liikenteen tai aktiivisten liikkumismuotojen avulla (esimerkiksi kävellen tai pyöräillen).

| 48. | Edistämään kestäviä ja lyhyitä toimitusketjuja ja kestäviä kriteerejä alihankkijoille tarkoitetuissa tarjouskilpailuissa, jotka koskevat liikuntapaikkojen rakentamista, kunnostamista ja ylläpitämistä. |
| --- | --- |

48.

Edistämään kestäviä ja lyhyitä toimitusketjuja ja kestäviä kriteerejä alihankkijoille tarkoitetuissa tarjouskilpailuissa, jotka koskevat liikuntapaikkojen rakentamista, kunnostamista ja ylläpitämistä.

| 49. | Varmistamaan, että liikuntapaikkojen rakentamisessa ja kunnostamisessa kunnioitetaan kaikkien näiden toimien vaikutuspiirissä olevien ihmisten yleismaailmallisia ihmisoikeuksia sekä työntekijöiden oikeuksia. |
| --- | --- |

49.

Varmistamaan, että liikuntapaikkojen rakentamisessa ja kunnostamisessa kunnioitetaan kaikkien näiden toimien vaikutuspiirissä olevien ihmisten yleismaailmallisia ihmisoikeuksia sekä työntekijöiden oikeuksia.

| 50. | Suojelemaan ihmisiä, eläimistöä ja kasvistoa sekä maaperää liikuntapaikkojen rakennustyömaiden läheisyydessä. |
| --- | --- |

50.

Suojelemaan ihmisiä, eläimistöä ja kasvistoa sekä maaperää liikuntapaikkojen rakennustyömaiden läheisyydessä.

| 51. | Harkitsemaan luonnonvarojen hallintaa ja jätehuoltoa koskevien järjestelmien käyttöönottoa veden, energian ja muiden resurssien kulutuksen vähentämiseksi, kestävän ja vastuullisen kulutuksen edistämiseksi ja kustannusten vähentämiseksi. Antamaan käyttäjille, henkilöstölle ja vierailijoille liikuntapaikkojen vastuullista käyttöä koskevaa koulutusta sen elinkaaren pidentämiseksi ja luonnonvarojen säästämiseksi. Tuomaan esille toteutettujen kestävyystoimenpiteiden hyötyjä ja resurssien säästämisen ja liikuntapaikkarakentamisen ympäristövaikutusten vähentämisen välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

51.

Harkitsemaan luonnonvarojen hallintaa ja jätehuoltoa koskevien järjestelmien käyttöönottoa veden, energian ja muiden resurssien kulutuksen vähentämiseksi, kestävän ja vastuullisen kulutuksen edistämiseksi ja kustannusten vähentämiseksi. Antamaan käyttäjille, henkilöstölle ja vierailijoille liikuntapaikkojen vastuullista käyttöä koskevaa koulutusta sen elinkaaren pidentämiseksi ja luonnonvarojen säästämiseksi. Tuomaan esille toteutettujen kestävyystoimenpiteiden hyötyjä ja resurssien säästämisen ja liikuntapaikkarakentamisen ympäristövaikutusten vähentämisen välistä yhteyttä.

| 52. | Edistämään sellaisten liikuntapaikkojen kriisinhallintajärjestelmien perustamista, joilla ehkäistään koronaviruspandemian, luonnonkatastrofien tai energiakriisien kaltaisista odottamattomista tapahtumista johtuvia toiminnallisia rajoituksia, sekä turvallisuutta ja turvatoimia koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkien liikuntapaikkojen vierailijoiden turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

52.

Edistämään sellaisten liikuntapaikkojen kriisinhallintajärjestelmien perustamista, joilla ehkäistään koronaviruspandemian, luonnonkatastrofien tai energiakriisien kaltaisista odottamattomista tapahtumista johtuvia toiminnallisia rajoituksia, sekä turvallisuutta ja turvatoimia koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkien liikuntapaikkojen vierailijoiden turvallisuuden varmistamiseksi.

| 53. | Toimimaan vastuullisesti, kun liikuntapaikkoja ja tapahtumapaikkoja käytetään urheilutapahtumien järjestämiseen sisä- tai ulkotiloissa, ja välttämään ympäristöhäiriöitä tai korjaamaan ne mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

53.

Toimimaan vastuullisesti, kun liikuntapaikkoja ja tapahtumapaikkoja käytetään urheilutapahtumien järjestämiseen sisä- tai ulkotiloissa, ja välttämään ympäristöhäiriöitä tai korjaamaan ne mahdollisuuksien mukaan.

| 54. | Helpottamaan vammaisten henkilöiden pääsyä liikuntapaikkoihin ja noudattamaan asiaankuuluvia kansallisia ja kansainvälisiä ohjeita ja suosituksia. |
| --- | --- |

54.

Helpottamaan vammaisten henkilöiden pääsyä liikuntapaikkoihin ja noudattamaan asiaankuuluvia kansallisia ja kansainvälisiä ohjeita ja suosituksia.

| 55. | Tarvittaessa käyttämään aktiivisesti urheilutietokantoja ja täydentämään niitä, jotta tarjolla olisi asiaankuuluvaa tietoa liikuntapaikkojen ominaisuuksista ja sijainnista. |
| --- | --- |

55.

Tarvittaessa käyttämään aktiivisesti urheilutietokantoja ja täydentämään niitä, jotta tarjolla olisi asiaankuuluvaa tietoa liikuntapaikkojen ominaisuuksista ja sijainnista.

---

(1)  Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) määritelmä: ”ryhmät, joihin kohdistuu valtaväestöä suurempi köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen, syrjinnän ja väkivallan riski, kuten muun muassa etniset vähemmistöt, muuttajat, vammaiset henkilöt, eristyksissä elävät ikääntyneet henkilöt ja lapset”.

(2)  YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (”Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development”), A/RES/70/1.

(3)  YK:n ”Sports for Climate Action Framework” -aloite, 2018.

(4)  Erityisesti liikuntapaikkojen rakentamisen, käytön, ylläpidon ja purkamisen yhteydessä.

(5)  Saksan liittovaltion liikuntatiedeinstituutin kestävän liikuntapaikkarakentamisen suuntaviivat (”Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction”), kriteerit kestävien urheiluhallien rakentamiselle (”Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls”), 2021.

(6)  Näissä neuvoston päätelmissä ”aktiivisella suunnittelulla” tarkoitetaan liikunnan harjoittamista edistäviä rakennus- ja suunnitteluperiaatteita.

(7)  Eurostat 39/2019, ”Record recycling rates and use of recycled materials in the EU”.

(8)  Liikunnan ja urheilun peruskirja (”International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport”), UNESCO, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Euroopan komissio, Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030 (vuodelta 2021).

(10)  Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, ”Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures”. Loppuraportti Euroopan komissiolle, julkaisutoimisto, 2021.

(11)  Euroopan komissio, Uusi eurooppalainen Bauhaus, COM(2021) 573 final.

(12)  Kuten esimerkiksi Kansainvälisen paralympiakomitean esteettömyysoppaassa mainitut parametrit.

(13)  Yhdistyneiden kansakuntien vammaisasioista vastaava taloudellisten ja sosiaalisten asiain osasto, yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, 2006.

(14)  ”Kestävyyskriteerit” sisältävät seuraavat indikaattorit: ekologinen laatu, sosiokulttuurinen ja toiminnallinen laatu, taloudellinen laatu, tekninen laatu, prosessin laatu, sijaintipaikan laatu ja urheilutoiminnallinen laatu.

---

LIITE

VIITTEET

Euroopan unionin neuvosto

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät EU:n yhteisten arvojen edistämisestä urheilun avulla, 2018/C 196/06.

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätelmät vammaisten henkilöiden urheilumahdollisuuksista, 2019/C 192/06.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta (1. tammikuuta 2021 – 30. kesäkuuta 2024), 2020/C 419/01.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät elinikäisestä liikunnasta, 2021/C 501 I/01.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät aiheesta ”Urheilu ja liikunta lupaavina keinoina muuttaa käyttäytymistä kestävän kehityksen edistämiseksi”, 2022/C 170/01.

Muita viitteitä

Yhdistyneiden kansakuntien vammaisasioista vastaava taloudellisten ja sosiaalisten asiain osasto, yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, 2006.

Euroopan komission urheilun valkoinen kirja, KOM/2007/0391 lopullinen.

Liikunnan ja urheilun peruskirja (”International Charter on Physical Education, Physical Activity and Sport”). Unesco, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Euroopan komissio: Vammaisten urheilumahdollisuuksia koskeva kartoitus: raportti Euroopan komissiolle, julkaisutoimisto, 2018.

YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (”Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development”), A/RES/70/1.

Yhdistyneiden kansakuntien ”Sports for Climate Action Framework” -aloite, 2018.

Eurostat 39/2019, ”Record recycling rates and use of recycled materials in the EU”, 2019.

Euroopan komissio, SHARE-aloite – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021–2027 (vuodelta 2020).

Kansainvälinen paralympiakomitea, Esteettömyysopas, 2020.

Saksan liittovaltion liikuntatiedeinstituutin kestävän liikuntapaikkarakentamisen suuntaviivat (”Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction”), kriteerit kestävien urheiluhallien rakentamiselle (”Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls”), 2021.

Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, ”Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures”: loppuraportti Euroopan komissiolle, julkaisutoimisto, 2021.

Euroopan komissio, Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030 (vuodelta 2021).

Euroopan komissio, Uusi eurooppalainen Bauhaus, COM(2021) 573 final.

Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, ”Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone: report of the OMC (Open Method of Coordination) group of EU Member State experts”, julkaisutoimisto, 2021.

Euroopan neuvosto, ministerikomitean suositus CM/Rec(2021)5 jäsenvaltioille tarkistetusta eurooppalaisesta urheilun peruskirjasta, hyväksytty ministerikomiteassa 13. lokakuuta 2021 ministerien sijaisten 1414. kokouksessa.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/8

---

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSAn) tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien elinten verkostoituminen

(2022/C 494/02)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) 36 artiklan 2 kohdan mukaan Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen ”johtokunnan on laadittava toiminnanjohtajan tekemän ehdotuksen perusteella julkistettava luettelo jäsenvaltioiden nimeämistä toimivaltaisista elimistä, jotka voivat avustaa elintarviketurvallisuusviranomaista sen tehtävässä joko yksittäin tai verkostona”.

EFSAn johtokunta laati luettelon ensimmäisen kerran 19. joulukuuta 2006, minkä jälkeen

| i. | sitä päivitetään säännöllisesti EFSAn toiminnanjohtajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden tekemät nimeämisten tarkistukset tai uudet nimeämisehdotukset (komission asetuksen (EY) N:o 2230/2004 (2) 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti), ja |
| --- | --- |

i.

sitä päivitetään säännöllisesti EFSAn toiminnanjohtajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden tekemät nimeämisten tarkistukset tai uudet nimeämisehdotukset (komission asetuksen (EY) N:o 2230/2004 (2) 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti), ja

| ii. | se julkistetaan EFSAn verkkosivustolla, jolla julkaistaan myös toimivaltaisten elinten viimeksi päivitetty luettelo. |
| --- | --- |

ii.

se julkistetaan EFSAn verkkosivustolla, jolla julkaistaan myös toimivaltaisten elinten viimeksi päivitetty luettelo.

Nämä tiedot ovat saatavilla EFSAn verkkosivustolla seuraavista osoitteista:

| i. | EFSAn johtokunnan 15. joulukuuta 2022 tekemä viimeisin muutos toimivaltaisten elinten luetteloon –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; ja |
| --- | --- |

i.

EFSAn johtokunnan 15. joulukuuta 2022 tekemä viimeisin muutos toimivaltaisten elinten luetteloon –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; ja

| ii. | ajantasaistettu luettelo toimivaltaisista viranomaisista – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

ajantasaistettu luettelo toimivaltaisista viranomaisista – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA päivittää tätä ilmoitusta säännöllisesti erityisesti edellä olevien linkkien osalta.

Lisätietoja saa osoitteesta Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(2)  Komission asetus (EY) N:o 2230/2004, annettu 23 päivänä joulukuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien elinten verkoston osalta (EUVL L 379, 24.12.2004, s. 64), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna).

---

Euroopan komissio

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/9

---

Komission tiedonanto — Unionin eläinlääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta

(2022/C 494/03)

VASTUUVAPAUSLAUSEKE

Näiden ohjeiden tarkoituksena on helpottaa EU:n eläinlääkelainsäädännön soveltamista markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta. Näiden ohjeiden tarkoituksena on auttaa viranomaisia ja toimijoita. Kuitenkin ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta tulkita lopullisesti unionin lainsäädäntöä.

1.   Oikeudellinen kehys ja muut asian kannalta merkitykselliset seikat

Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 1. helmikuuta 2020, minkä jälkeen siitä tuli kolmas maa (1). Erosopimuksessa (2) määrättiin siirtymäkaudesta, joka päättyi 31. joulukuuta 2020.

Siirtymäkauden päättyessä unionin oikeutta lakattiin soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja sen sijaan alettiin soveltaa Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevaa pöytäkirjaa, joka on erottamaton osa erosopimusta.

Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan ja liitteessä 2 olevan 20 kohdan mukaisesti unionin lääkelainsäädäntöä, mukaan luettuina direktiivi 2001/82/EY (3) ja asetus (EU) 2019/6 (4), sekä unionin säädöksiä, joilla kyseiset säädökset pannaan täytäntöön, korvataan tai joilla niitä muutetaan, sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta.

Käytännössä tämä tarkoittaa eläinlääkkeiden osalta erityisesti sitä, että

| — | (edellä mainitun lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien) Pohjois-Irlannissa markkinoille saatettavien eläinlääkkeiden on oltava unionin lainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

—

(edellä mainitun lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien) Pohjois-Irlannissa markkinoille saatettavien eläinlääkkeiden on oltava unionin lainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten mukaisia;

| — | Pohjois-Irlannissa markkinoille saatettavilla eläinlääkkeillä on oltava komission (EU:n laajuinen lupa) tai Pohjois-Irlannin osalta toimivien Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten myöntämä voimassa oleva myyntilupa, jonka haltija sijaitsee unionissa tai Pohjois-Irlannissa; |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlannissa markkinoille saatettavilla eläinlääkkeillä on oltava komission (EU:n laajuinen lupa) tai Pohjois-Irlannin osalta toimivien Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten myöntämä voimassa oleva myyntilupa, jonka haltija sijaitsee unionissa tai Pohjois-Irlannissa;

| — | eläinlääkkeiden siirrot muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista Pohjois-Irlantiin tai unioniin ovat sovellettavan unionin lainsäädännön mukaista tuontia; |
| --- | --- |

—

eläinlääkkeiden siirrot muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista Pohjois-Irlantiin tai unioniin ovat sovellettavan unionin lainsäädännön mukaista tuontia;

| — | eläinlääkkeiden siirrot unionista tai Pohjois-Irlannista muihin Yhdistyneen kuningaskunnan osiin kuin Pohjois-Irlantiin tai mihin tahansa muuhun kolmanteen maahan ovat sovellettavan unionin lainsäädännön mukaista vientiä; |
| --- | --- |

—

eläinlääkkeiden siirrot unionista tai Pohjois-Irlannista muihin Yhdistyneen kuningaskunnan osiin kuin Pohjois-Irlantiin tai mihin tahansa muuhun kolmanteen maahan ovat sovellettavan unionin lainsäädännön mukaista vientiä;

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten myöntämät myyntiluvat eivät periaatteessa ole voimassa unionissa vaan ainoastaan Pohjois-Irlannissa, jos ne on hyväksytty sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti (ks. Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 7 artiklan 3 kohta); |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten myöntämät myyntiluvat eivät periaatteessa ole voimassa unionissa vaan ainoastaan Pohjois-Irlannissa, jos ne on hyväksytty sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti (ks. Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 7 artiklan 3 kohta);

| — | kaikki eläinlääkkeiden toimittamisen vaiheet, jotka on toteutettava unionissa (esimerkiksi erätestaus) lääkkeiden saattamiseksi markkinoille unionin lainsäädännön mukaisesti, on toteutettava unionissa tai Pohjois-Irlannissa, ja muissa Yhdistyneen kuningaskunnan osissa kuin Pohjois-Irlannissa voidaan toteuttaa ainoastaan toimia, jotka voidaan toteuttaa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

—

kaikki eläinlääkkeiden toimittamisen vaiheet, jotka on toteutettava unionissa (esimerkiksi erätestaus) lääkkeiden saattamiseksi markkinoille unionin lainsäädännön mukaisesti, on toteutettava unionissa tai Pohjois-Irlannissa, ja muissa Yhdistyneen kuningaskunnan osissa kuin Pohjois-Irlannissa voidaan toteuttaa ainoastaan toimia, jotka voidaan toteuttaa kolmansissa maissa.

Komissio ja Euroopan lääkevirasto ovat vuodesta 2017 lähtien levittäneet aktiivisesti tietoa kiinnittääkseen asianomaisten sidosryhmien huomion Yhdistyneen kuningaskunnan eron vaikutuksiin ja varoittaakseen niitä tarpeesta sopeutua uuteen tilanteeseen ajoissa ennen siirtymäkauden päättymistä. Tarvittavat muutokset on selitetty erityisesti lääkkeitä koskevissa BREXIT-tiedonannoissa, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina ja julkaistuina 13. maaliskuuta 2020 (5).

Toimijat joillakin markkinoilla, jotka ovat perinteisesti tukeutuneet eläinlääkkeiden toimituksiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta (Kypros, Irlanti, Malta ja Pohjois-Irlanti) (6), tarvitsivat kuitenkin siirtymäkauden päättyessä vielä lisäaikaa toimitusketjujen mukauttamiseksi ja siirtymäkauden päättymisen huomioon ottamiseksi. Tätä taustaa vasten ja ottaen huomioon, että pidettiin ratkaisevan tärkeänä panna unionin eläinlääkelainsäädäntö täytäntöön ja valvoa sen noudattamista siten, että ehkäistään eläinlääkepula ja samalla varmistetaan unionin lainsäädännössä säädetty korkeatasoinen kansanterveyden suojelu, komissio antoi 25. tammikuuta 2021 tiedonannon siitä, miten se aikoo soveltaa EU:n eläinlääkelainsäädäntöä 31. joulukuuta 2021 saakka mainituilla markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia eläinlääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta (7).

Vuoden 2021 lopulla oli selvää, että tilanne oli edelleen haastava kyseisillä markkinoilla, jotka ovat perinteisesti tukeutuneet eläinlääkkeiden toimituksiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta (Kypros, Irlanti, Malta ja Pohjois-Irlanti). Sen vuoksi komissio antoi 29. joulukuuta 2021 tiedonannon ”Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta” (8), jota sovelletaan 31. joulukuuta 2022 saakka eläinlääkkeiden osalta.

Tämän tiedonannon kattama ajanjakso on eläinlääkkeiden osalta nyt päättymässä, eikä eläinlääkkeiden toimitusketjuja ole vielä mukautettu. Nykyisissä olosuhteissa on näin ollen edelleen olemassa vaara, että eläinlääkkeistä syntyy pulaa markkinoilla, jotka ovat perinteisesti tukeutuneet lääkkeiden toimituksiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta.

2.   Komission tiedonannossa ”Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta” tarkoitettujen käytäntöjen jatkaminen

Jotta voidaan varmistaa Kyprokseen, Irlantiin, Maltaan ja Pohjois-Irlantiin suuntautuvien eläinlääketoimitusten jatkuminen, on tarpeen jatkaa viimeisen kerran näiden valmisteiden osalta käytäntöjä, jotka esitetään komission vuonna 2021 antamassa tiedonannossa ”Unionin lääkesäännöstön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta” (2021 C524/02). Niitä jatketaan 31. joulukuuta 2025 saakka.

3.   Toimintasuunnitelma

Edellä 2 jaksossa tarkoitettujen käytäntöjen jatkaminen on perusteltua vain, jos otetaan käyttöön toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että eläinlääkkeiden toimitukset Kyprokseen, Irlantiin, Maltaan ja Pohjois-Irlantiin ovat unionin eläinlääkelainsäädännön ja Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräysten mukaisia kokonaisuudessaan viimeistään 31. joulukuuta 2025. Tällaiset toimenpiteet koskevat toimijoita, jotka tällä hetkellä osallistuvat eläinlääkkeiden toimittamiseen Kyprokseen, Irlantiin, Maltaan ja Pohjois-Irlantiin, sekä näiden alueiden kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, joiden olisi tutkittava vaihtoehtoja, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että saatavilla on kyseisiä eläinlääkkeitä, jotka ovat kaikilta osin unionin eläinlääkelainsäädännön ja Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräysten mukaisia.

Tätä varten Kyproksen, Irlannin, Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, Pohjois-Irlannin osalta, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava seuraavia velvoitteita:

| a) | yksilöitävä ne eläinlääkkeet, joiden toimitukset olisivat vaarassa niiden alueella, jos komission tiedonannossa ”Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta” tarkoitettuja käytäntöjä ei sovelleta.
  Luettelo kyseisistä eläinlääkkeistä on toimitettava komissiolle 4 jaksossa säädetyssä muodossa viimeistään 28. helmikuuta 2023. |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä ne eläinlääkkeet, joiden toimitukset olisivat vaarassa niiden alueella, jos komission tiedonannossa ”Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta” tarkoitettuja käytäntöjä ei sovelleta.

Luettelo kyseisistä eläinlääkkeistä on toimitettava komissiolle 4 jaksossa säädetyssä muodossa viimeistään 28. helmikuuta 2023.

| b) | annettava tietoja toimenpiteistä, joita asianomaiset toimijat ja/tai toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat, mukaan lukien niiden täytäntöönpanon aikataulut, sen varmistamiseksi, että a alakohdassa yksilöityjen eläinlääkkeiden toimitukset ovat unionin eläinlääkelainsäädännön ja Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräysten mukaisia.
  Nämä tiedot on toimitettava komissiolle 4 jaksossa säädetyssä muodossa viimeistään 30. syyskuuta 2023. |
| --- | --- |

b)

annettava tietoja toimenpiteistä, joita asianomaiset toimijat ja/tai toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat, mukaan lukien niiden täytäntöönpanon aikataulut, sen varmistamiseksi, että a alakohdassa yksilöityjen eläinlääkkeiden toimitukset ovat unionin eläinlääkelainsäädännön ja Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan määräysten mukaisia.

Nämä tiedot on toimitettava komissiolle 4 jaksossa säädetyssä muodossa viimeistään 30. syyskuuta 2023.

| c) | toimitettava komissiolle viimeistään 31. tammikuuta 2024 ja sen jälkeen joka kolmas kuukausi kertomukset edistymisestä b alakohdassa mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanossa.
  Komissio seuraa säännöllisesti edistymistä yhdessä Kyproksen, Irlannin, Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, Pohjois-Irlannin osalta, toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja pitää yhteyttä asiaankuuluviin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

c)

toimitettava komissiolle viimeistään 31. tammikuuta 2024 ja sen jälkeen joka kolmas kuukausi kertomukset edistymisestä b alakohdassa mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

Komissio seuraa säännöllisesti edistymistä yhdessä Kyproksen, Irlannin, Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, Pohjois-Irlannin osalta, toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja pitää yhteyttä asiaankuuluviin sidosryhmiin.

4.   Raportointimalli

| Valmisteen nimi | Vaikuttava aine | Myyntiluvan haltija | Suunnitellut toimenpiteet |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Valmisteen nimi

Vaikuttava aine

Myyntiluvan haltija

Suunnitellut toimenpiteet

---

(1)  Kolmas maa on maa, joka ei ole EU:n jäsenvaltio.

(2)  Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ’erosopimus’ (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Nämä markkinat mainitaan tässä tiedonannossa, koska ne ovat eläinlääketoimitustensa osalta perinteisesti riippuvaisia Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoista ja koska suuri osa niiden lääketuonnista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

(7)  Komission tiedonanto – Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen siirtymäkauden päätyttyä markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta Isosta-Britanniasta tai sen kautta (2021/C 27/08) (EUVL C 27, 25.1.2021, s. 11).

(8)  Komission tiedonanto – Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta (2021/C 524/02) (EUVL C 524, 29.12.2021, s. 2).

---

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/12

---

Euron kurssi (1)

27. joulukuuta 2022

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0624 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,68 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4366 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88333 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,1285 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9885 |
| ISK | Islannin kruunua | 152,30 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,4895 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,260 |
| HUF | Unkarin forinttia | 401,65 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6683 |
| RON | Romanian leuta | 4,9270 |
| TRY | Turkin liiraa | 19,8799 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5770 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4384 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,2874 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6916 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4300 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 349,85 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,3181 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3994 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5375 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 620,58 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6990 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,356 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,775 |
| BRL | Brasilian realia | 5,6035 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,5515 |
| INR | Intian rupiaa | 88,0808 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0624

JPY

Japanin jeniä

141,68

DKK

Tanskan kruunua

7,4366

GBP

Englannin puntaa

0,88333

SEK

Ruotsin kruunua

11,1285

CHF

Sveitsin frangia

0,9885

ISK

Islannin kruunua

152,30

NOK

Norjan kruunua

10,4895

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,260

HUF

Unkarin forinttia

401,65

PLN

Puolan zlotya

4,6683

RON

Romanian leuta

4,9270

TRY

Turkin liiraa

19,8799

AUD

Australian dollaria

1,5770

CAD

Kanadan dollaria

1,4384

HKD

Hongkongin dollaria

8,2874

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6916

SGD

Singaporen dollaria

1,4300

KRW

Etelä-Korean wonia

1 349,85

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,3181

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3994

HRK

Kroatian kunaa

7,5375

IDR

Indonesian rupiaa

16 620,58

MYR

Malesian ringgitiä

4,6990

PHP

Filippiinien pesoa

59,356

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,775

BRL

Brasilian realia

5,6035

MXN

Meksikon pesoa

20,5515

INR

Intian rupiaa

88,0808

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/13

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 494/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Altarea (Ranska) |
| --- | --- |

—

Altarea (Ranska)

| — | Carrefour SA (Carrefour, Ranska) |
| --- | --- |

—

Carrefour SA (Carrefour, Ranska)

| — | SNC Altacar Sartrouville (Ranska) |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Ranska)

| — | SNC Altacar Nantes (Ranska). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Ranska).

Altarea ja Carrefour hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä SNC Altacar Sartrouville ja SNC Altacar Nantes, jotka ovat kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavia yhteisyrityksiä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla kahden uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Altarea on kiinteistöpalvelualalla Ranskassa ja vähäisemmässä määrin Espanjassa ja Italiassa toimivan konsernin emoyhtiö (asuin- ja toimistokiinteistöjen rakentamistoiminta, ostoskeskusten omistaminen ja hallinnointi omaan lukuun, toimistokiinteistöjen hallinnointi omaan lukuun, ostoskeskusten hallinnointi kolmansien osapuolten lukuun, kiinteistöjen hallinnointi ja kiinteistökauppojen toteuttaminen). |
| --- | --- |

—

Altarea on kiinteistöpalvelualalla Ranskassa ja vähäisemmässä määrin Espanjassa ja Italiassa toimivan konsernin emoyhtiö (asuin- ja toimistokiinteistöjen rakentamistoiminta, ostoskeskusten omistaminen ja hallinnointi omaan lukuun, toimistokiinteistöjen hallinnointi omaan lukuun, ostoskeskusten hallinnointi kolmansien osapuolten lukuun, kiinteistöjen hallinnointi ja kiinteistökauppojen toteuttaminen).

| — | Carrefour on pääasiassa elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla toimivan konsernin emoyhtiö ja hallinnoi erityisesti hypermarketteja, supermarketteja, lähikauppoja, noutotukkumyymälöitä sekä verkkomyyntipalveluja. Carrefour-konserni toimii vähäisemmässä määrin myös kiinteistöpalvelujen alalla. |
| --- | --- |

—

Carrefour on pääasiassa elintarvikkeiden vähittäiskaupan alalla toimivan konsernin emoyhtiö ja hallinnoi erityisesti hypermarketteja, supermarketteja, lähikauppoja, noutotukkumyymälöitä sekä verkkomyyntipalveluja. Carrefour-konserni toimii vähäisemmässä määrin myös kiinteistöpalvelujen alalla.

| — | SNC Altacar Sartrouville on yhtiö, jonka on määrä omistaa Ranskassa Sartrouvillessa (78500) sijaitseva Robert Schuman -ostoskeskus ja hallinnoida sitä. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville on yhtiö, jonka on määrä omistaa Ranskassa Sartrouvillessa (78500) sijaitseva Robert Schuman -ostoskeskus ja hallinnoida sitä.

| — | SNC Altacar Nantes on yhtiö, jonka on määrä omistaa Ranskassa Nantesissa (44300) sijaitseva La Beaujoire -ostoskeskus ja hallinnoida sitä. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes on yhtiö, jonka on määrä omistaa Ranskassa Nantesissa (44300) sijaitseva La Beaujoire -ostoskeskus ja hallinnoida sitä.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/15

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 494/06)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Stellantis N.V. (Stellantis, Alankomaat) |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. (Stellantis, Alankomaat)

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (Hon Hai, Taiwan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. (Hon Hai, Taiwan).

Stellantis ja Hon Hai hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä (”JV”, Alankomaat).

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | Stellantis on autoalan konserni, joka toimii ajoneuvojen, komponenttien ja tuotantojärjestelmien muotoilun, teknisen suunnittelun, valmistuksen, jakelun ja myynnin aloilla maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Stellantis on autoalan konserni, joka toimii ajoneuvojen, komponenttien ja tuotantojärjestelmien muotoilun, teknisen suunnittelun, valmistuksen, jakelun ja myynnin aloilla maailmanlaajuisesti.

| — | Hon Hai tarjoaa elektroniikan sopimusvalmistuspalveluja tietokoneita, viestintää ja kulutuselektroniikkatuotteita varten. |
| --- | --- |

—

Hon Hai tarjoaa elektroniikan sopimusvalmistuspalveluja tietokoneita, viestintää ja kulutuselektroniikkatuotteita varten.

3.

| — | kyseessä on täysin uusi yhteisyritys, jonka tarkoituksena on kehittää puolijohteita autoteollisuuden markkinoille ja harjoittaa kaikkea itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvaa toimintaa. |
| --- | --- |

—

kyseessä on täysin uusi yhteisyritys, jonka tarkoituksena on kehittää puolijohteita autoteollisuuden markkinoille ja harjoittaa kaikkea itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvaa toimintaa.

4.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

5.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 28.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 494/17

---

Prosessuaalisten takeiden valvojan päätös valitusten käsittelyä koskevista täytäntöönpanosäännöksistä

(2022/C 494/07)

VALVOJA, joka

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 (1) kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja erityisesti sen 9 a ja 9 b artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2223 (3), jolla muutetaan asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013, perustetaan prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, sisäinen toiminto prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien suojelemiseksi ja noudattamiseksi. Valvoja tarkastelee OLAFia koskevat valitukset, jotka koskevat prosessuaalisten takeiden noudattamista tai OLAFin tutkintaan sovellettavien sääntöjen rikkomista, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomista. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2223 (3), jolla muutetaan asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013, perustetaan prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, sisäinen toiminto prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien suojelemiseksi ja noudattamiseksi. Valvoja tarkastelee OLAFia koskevat valitukset, jotka koskevat prosessuaalisten takeiden noudattamista tai OLAFin tutkintaan sovellettavien sääntöjen rikkomista, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomista.

| (2) | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 9 b artiklan 11 kohdassa edellytetään, että valvoja antaa valitusten käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännökset OLAFin valvontakomiteaa kuultuaan (4). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 9 b artiklan 11 kohdassa edellytetään, että valvoja antaa valitusten käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännökset OLAFin valvontakomiteaa kuultuaan (4).

| (3) | OLAFin valvontakomiteaa kuultiin 29 päivänä syyskuuta 2022. |
| --- | --- |

(3)

OLAFin valvontakomiteaa kuultiin 29 päivänä syyskuuta 2022.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013, jäljempänä ’OLAF-asetus’, säädettyjen määritelmien soveltamista:

| (1) | ’OLAFin tutkinnalla’ hallinnollisia tutkimuksia, joita OLAF toteuttaa OLAF-asetuksen 3 ja 4 artiklan, 12 e artiklan 1 kohdan c alakohdan ja/tai 12 f artiklan nojalla; |
| --- | --- |

(1)

’OLAFin tutkinnalla’ hallinnollisia tutkimuksia, joita OLAF toteuttaa OLAF-asetuksen 3 ja 4 artiklan, 12 e artiklan 1 kohdan c alakohdan ja/tai 12 f artiklan nojalla;

| (2) | ’asianomaisella henkilöllä’ OLAFin tutkinnan kohteena olevaa henkilöä tai talouden toimijaa; |
| --- | --- |

(2)

’asianomaisella henkilöllä’ OLAFin tutkinnan kohteena olevaa henkilöä tai talouden toimijaa;

| (3) | ’todistajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka voi toimittaa valvojalle tietoja, jotka ovat merkityksellisiä vireillä olevaan valitukseen liittyvien tosiseikkojen varmistamisen suhteen. |
| --- | --- |

(3)

’todistajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka voi toimittaa valvojalle tietoja, jotka ovat merkityksellisiä vireillä olevaan valitukseen liittyvien tosiseikkojen varmistamisen suhteen.

2 artikla

Kohde ja periaate

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt, joita on noudatettava valvojalle OLAF-asetuksen 9 b artiklan mukaisesti esitettävien valitusten tekemisessä, käsittelyssä ja jatkotoimissa.

2.   Valvoja tarkastelee valituksia riippumattomasti, myös OLAFista ja valvontakomiteasta riippumattomasti, puuttumatta meneillään olevaan OLAFin tutkintaan.

3.   Valvojaa sitovat EU:n oikeuden yleiset periaatteet, mukaan lukien oikeudenmukaisuuden ja hyvän hallinnon periaatteet.

4.   Valvontakomitean sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, antaa valvojalle kaiken tarvittavan hallinnollisen ja oikeudellisen tuen valitusmekanismia varten. Sihteeristö huolehtii erityisesti valitusten käsittelyyn liittyvistä hallinnollisista tehtävistä, kuten valitusten ja niihin liittyvien asiakirjojen kirjaamisesta, hallinnollisesta kirjeenvaihdosta ja asiakirjojen vaihdosta osapuolten kanssa.

3 artikla

Valitusten tekeminen

1.   Valitukset tehdään kirjallisina joko sähköisesti tai postitse. Valituksen tekijöitä kehotetaan käyttämään valituslomaketta, joka on saatavilla valvojan verkkosivustolla. Valituksen tekijöillä on oikeus käyttää valitsemaansa edustajaa ja/tai avustajaa.

2.   Valituksen tekemisessä voi käyttää mitä tahansa EU:n virallista kieltä. Valvojan on kommunikoitava valituksen tekijän kanssa kyseisellä kielellä. Valvoja voi menettelyn nopeuttamiseksi sopia valituksen tekijän kanssa tarvittaessa kirjeenvaihdosta toisella EU:n kielellä, kunnes tarvittavat asiakirjat on käännetty kielelle, jolla valitus on tehty.

3.   Valituksesta on käytävä selvästi ilmi i) valituksen tekijän henkilöllisyys, ii) valituksen kohde ja, mikäli mahdollista, iii) valituksen kohteena olevan OLAFin tutkinnan viitetiedot. Valitukseen on sisällyttävä erityisesti i) selkeä ja tiivis kuvaus asiaan liittyvistä tosiseikoista ja ii) selkeä ja tiivis kuvaus prosessuaalisten takeiden ja/tai OLAFin tutkintaan sovellettavien sääntöjen väitetyistä rikkomisista. Edellä mainittujen tietojen on oltava riittävät, jotta valvoja voi määrittää valituksen soveltamisalan. Valituksen tekijä voi tarvittaessa liittää valitukseen asianmukaiset liiteasiakirjat.

4.   Valvojalle tehdyt valitukset eivät saa vaikuttaa oikeuskäsittelyn määräaikoihin. Niillä ei myöskään saa olla lykkäävää vaikutusta valituksen kohteena olevan tutkimuksen toteuttamiseen.

4 artikla

Valitusten rekisteröinti

1.   Valitukset rekisteröidään viimeistään seuraavana työpäivänä valituksen vastaanottamisesta, ja niille annetaan yksilöllinen viitenumero.

2.   Rekisteröimisen yhteydessä valvoja lähettää valituksen tekijälle vastaanottoilmoituksen ja toimittaa valituksen samaan aikaan OLAFin pääjohtajalle.

5 artikla

Alkuvaiheen käsittely

1.   Valvoja päättää 10 työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta, voidaanko valitus ottaa käsiteltäväksi.

2.   Valvoja jättää valituksen tutkimatta, jos

| a) | sen jättää muu kuin asianomainen henkilö; |
| --- | --- |

a)

sen jättää muu kuin asianomainen henkilö;

| b) | se ei koske OLAFin tutkintaa; |
| --- | --- |

b)

se ei koske OLAFin tutkintaa;

| c) | se ei koske prosessuaalisten takeiden ja/tai OLAFin tutkintaan sovellettavien sääntöjen väitettyä rikkomista; |
| --- | --- |

c)

se ei koske prosessuaalisten takeiden ja/tai OLAFin tutkintaan sovellettavien sääntöjen väitettyä rikkomista;

| d) | se toimitetaan OLAF-asetuksen 9 b artiklan 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen (5) jälkeen. |
| --- | --- |

d)

se toimitetaan OLAF-asetuksen 9 b artiklan 2 kohdassa säädettyjen määräaikojen (5) jälkeen.

3.   Valvojan on myös jätettävä tutkimatta kantelut, jotka koskevat Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivaltaan kuuluvia asioita, eli valituksia, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2018/1725 (6) soveltamiseen ja henkilötietojen suojaa koskevan perusoikeuden kunnioittamiseen.

4.   Valvojan on myös saman määräajan kuluessa tutkittava, onko valitus selvästi perusteeton, toistuva tai epäasiallinen.

5.   Jos valvoja katsoo, että valitusta ei voida ottaa tutkittavaksi tai että valitus on selvästi perusteeton, toistuva tai epäasiallinen, valvojan on lopetettava asian käsittely ja ilmoitettava viipymättä sekä valituksen tekijälle että OLAFin pääjohtajalle tähän johtaneet syyt.

6 artikla

Oikeuskäsittely

Jos valvoja havaitsee, että valituksessa esitetyt tosiseikat ovat tai ovat olleet oikeuskäsittelyn kohteena, valvojan on lopetettava asian käsittely ja ilmoitettava asiasta valituksen tekijälle ja OLAFille.

7 artikla

Kontradiktorinen menettely

1.   Valvoja ei saa saattaa valituksen arviointia päätökseen ennen kuin on kuullut valituksen tekijää ja OLAFia. Molemmille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää kantansa ja toimittaa mahdolliset liiteasiakirjat. Niille on myös ilmoitettava toistensa lausunnoista ja annettava mahdollisuus esittää huomautuksia valvojan asettamassa määräajassa.

2.   Valvoja voi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa päättää olla toimittamatta osapuolelle valituksen arvioinnin kannalta merkityksellisiä tietoja tai aineistoa, jos toinen osapuoli on pyytänyt luottamuksellista käsittelyä. Valvoja punnitsee asiaa ratkaistessaan muun muassa tarvetta suojata OLAFin tutkinnan luottamuksellisuutta ja tehokkuutta suhteessa kontradiktorisen periaatteen noudattamiseen. Valituksen tekijä ei saa OLAFin asiakirja-aineistosta asiakirjoja, joihin valituksen tekijällä ei ole oikeutta tutustua muiden säännösten nojalla tai joihin tutustumisoikeuden OLAF on jo evännyt.

8 artikla

Tietojenkeruutoimet

1.   OLAFin on varmistettava, että valvojalla on oikea-aikainen ja riittävä pääsy tapauksiin liittyviin asiakirjoihin, joita tarvitaan valituksen arvioinnissa.

2.   Valvojan on pyydettävä OLAFia esittämään näkemyksensä valituksesta tai tietyistä sen näkökohdista määräajan kuluessa, joka on yleensä enintään 10 työpäivää. OLAF voi pyytää määräajan jatkamista. Valvoja voi pyytää OLAFilta lisätietoja ja/tai pääsyn asiakirja-aineistoon (tai sen osaan). Valvoja voi myös pyytää OLAFia toimittamaan käännöksen sen huomautuksista kielelle, jolla valitus on tehty.

3.   Valvoja pyytää valituksen tekijää esittämään huomautuksensa OLAFin toimittamista tiedoista viiden työpäivän kuluessa. Valituksen tekijä voi pyytää määräajan jatkamista. Valvoja voi myös pyytää valituksen tekijää toimittamaan lisätietoja tai -asiakirjoja tai selventämään valvojalle jo toimitettuja tietoja tai asiakirjoja.

4.   Valvoja voi pyytää todistajia toimittamaan tietoja, jos tällainen toimintatapa ei vaikuta käynnissä olevan OLAFin tutkinnan luottamuksellisuuteen ja tuloksellisuuteen eikä asianomaisten henkilöiden oikeuksiin, kun otetaan huomioon näiden todistajien panos asiaan liittyvien tosiseikkojen selvittämiseen. Valvoja toimittaa sekä valituksen tekijälle että OLAFille jäljennöksen kaikista valitukseen liittyvistä todistajanlausunnoista.

5.   Valvoja voi pyytää 2–4 kohdassa kuvattuja tietoja kirjallisesti tai suullisten kuulemisten yhteydessä.

9 artikla

Kuulemiset

1.   Valvoja voi järjestää ja johtaa kuulemisia. Kuulemisten tarkoituksena on i) saada valituksen kannalta merkityksellisiä tietoja ja/tai ii) löytää valitukseen nopea ratkaisu. Valvoja ei voi järjestää kuulemisia ilman sekä OLAFin että valituksen tekijän läsnäoloa. Valvoja kuulee kuitenkin todistajia suljetuin ovin ilman OLAFin tai valituksen tekijän läsnäoloa.

2.   Kuuleminen voidaan järjestää valvojan tiloissa tai videoneuvotteluna. Kuulemiset eivät ole julkisia.

3.   Valvoja määrittää kuulemisen päivämäärän ja keston sekä sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Valvoja kutsuu osallistujat hyvissä ajoin ja ilmoittaa kuulemistilaisuuden pääasiakohdat. Valituksen tekijää voi edustaa ja/tai avustaa hänen laillinen edustajansa. Valvojaa avustavat sihteeristön päällikkö ja sen henkilöstö, jotka myös osallistuvat kuulemiseen.

4.   Valvoja laatii kuulemisesta pöytäkirjan tai yhteenvedon ja asettaa sen sekä valituksen tekijän että OLAFin saataville. Molemmat voivat esittää huomautuksensa kahden työpäivän kuluessa. Asiakirja sisällytetään valitusta koskevaan asiakirja-aineistoon.

10 artikla

Sen toteaminen, ettei prosessuaalisia takeita ja/tai OLAFin tutkintaan sovellettavia sääntöjä rikota

Jos valvoja toteaa kaikki kerätyt tiedot ja todisteet arvioituaan, että väitettyjä rikkomisia ei ole näytetty toteen, valvoja lopettaa asian käsittelyn ja ilmoittaa asiasta valituksen tekijälle ja OLAFin pääjohtajalle.

11 artikla

Kehotus ratkaista valitus

1.   Jos valvoja toteaa, että OLAF ei ole noudattanut OLAF-asetuksen 9 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä, hän kehottaa OLAFia toteuttamaan toimia valituksen ratkaisemiseksi. Valvoja voi ehdottaa erityisiä toimia.

2.   OLAFin on ilmoitettava valvojalle 15 työpäivän kuluessa kaikista tässä yhteydessä toteutetuista tai toteutettavista toimista.

3.   Valvoja toimittaa valituksen tekijälle jäljennöksen OLAFin vastauksesta sekä pyynnön huomautusten esittämisestä viiden työpäivän kuluessa.

4.   Jos valvoja pitää OLAFin esittämää ratkaisua tyydyttävänä, hän lopettaa asian käsittelyn ja ilmoittaa asiasta OLAFille ja valituksen tekijälle.

12 artikla

Suositukset

1.   Jos valvoja ei pidä OLAFin esittämää ratkaisua tyydyttävänä ja katsoo, että valitus voidaan ratkaista, hän antaa suosituksen siitä, miten valitus olisi ratkaistava, OLAF-asetuksen 9 b artiklan 5 kohdassa asetetussa määräajassa.

2.   Jos valvoja ei anna suositusta tai asian lopettamista koskevaa päätöstä OLAF-asetuksen 9 b artiklan 5 kohdassa säädetyssä määräajassa, valvojan katsotaan jättäneen valituksen tutkimatta ilman suositusta.

3.   Ennen suosituksen antamista valvojan on pyydettävä valvontakomitean lausunto. Valvoja laatii tätä varten raportin, joka sisältää kaikki tarvittavat tiedot, jotta valvontakomitea voi antaa lausuntonsa. Niin pitkälti kuin mahdollista, raportti ei saa sisältää henkilötietoja tai muita tietoja, jotka voisivat johtaa valituksen tekijän tunnistamiseen tai vaarantaa OLAFin tutkinnan luottamuksellisuuden. Valvontakomitean on vastattava valvojan asettamassa määräajassa, jonka on oltava vähintään viisi työpäivää.

4.   Valvoja suosittelee OLAFille, että se toteuttaa tietyssä määräajassa konkreettisia toimia valituksen ratkaisemiseksi, mukaan lukien sen suositusten tai raporttien muuttaminen tai kumoaminen, tutkintatoimien uusiminen tai menettelyjen parantaminen valituksen kohteena olevien asioiden osalta. Valvojan on ilmoitettava annetusta suosituksesta valituksen tekijälle.

13 artikla

Suositusten seuranta ja käsittelyn lopettaminen

1.   OLAFin pääjohtaja ilmoittaa valvojalle suositusten täytäntöön panemiseksi toteutetuista toimista asetetussa määräajassa. OLAFin pääjohtaja voi pyytää määräajan jatkamista asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Valvoja lopettaa asian käsittelyn ja ilmoittaa asiasta sekä OLAFille että valituksen tekijälle.

2.   Jos OLAFin pääjohtaja päättää olla noudattamatta suositusta, hänen on ilmoitettava asiasta valvojalle ja perusteltava päätöksensä pääsyyt. Pääjohtajan on ilmoitettava tästä myös valituksen tekijälle edellyttäen, että tällainen ilmoitus ei vaikuta meneillään olevaan tutkimukseen. Valituksen tekijä voi esittää huomautuksia viiden työpäivän kuluessa. Valvoja lopettaa asian käsittelyn ja tekee lopulliset päätelmät analysoituaan pääjohtajan päätöksen ja valituksen tekijän mahdollisesti esittämät huomautukset.

3.   OLAFin pääjohtaja voi päättää poiketa suosituksesta, mikäli hän tällä välin saa tietoonsa seuraavat seikat:

| a) | Euroopan unionin tuomioistuimessa tai kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevat oikeuskäsittelyt, jotka liittyvät valituksen kohteena olevaan OLAFin tutkintaan; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin tuomioistuimessa tai kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevat oikeuskäsittelyt, jotka liittyvät valituksen kohteena olevaan OLAFin tutkintaan;

| b) | oikeudellinen kehys, jolla säännellään OLAFin suhteita Euroopan syyttäjänvirastoon, jäljempänä ’EPPO’, ja erityisesti OLAFin velvollisuus lopettaa kaikki tutkimukset, kun EPPO tutkii samoja tosiseikkoja. Tällöin OLAFin pääjohtajan on ilmoitettava valvojalle näistä olosuhteista ja niiden vaikutuksesta suositukseen. |
| --- | --- |

b)

oikeudellinen kehys, jolla säännellään OLAFin suhteita Euroopan syyttäjänvirastoon, jäljempänä ’EPPO’, ja erityisesti OLAFin velvollisuus lopettaa kaikki tutkimukset, kun EPPO tutkii samoja tosiseikkoja. Tällöin OLAFin pääjohtajan on ilmoitettava valvojalle näistä olosuhteista ja niiden vaikutuksesta suositukseen.

14 artikla

Yhteistyövelvoite

OLAFin on tehtävä vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti yhteistyötä valvojan kanssa kaikissa valvojan toimivaltaan kuuluvissa asioissa.

15 artikla

Neuvoa-antavat lausunnot

OLAFin pääjohtaja voi pyytää valvojalta lausuntoa mistä tahansa prosessuaalisten takeiden tai perusoikeuksien tulkintaan tai soveltamiseen liittyvästä asiasta, joka kuuluu valvojan toimivaltaan, mukaan lukien päätös lykätä asianomaiselle henkilölle ilmoittamista OLAF-asetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pääjohtajan on ilmoitettava kaikissa tällaisissa pyynnöissä määräaika, johon mennessä valvojan on vastattava.

16 artikla

Tietojen luottamuksellisuus ja tietosuoja

1.   Valvojaa sitoo salassapitovelvollisuus tehtäviään hoitaessaan, ja hänen on varmistettava, että OLAFin toimittamia tietoja ja asiakirjoja käsitellään luottamuksellisesti. Valvojan on varmistettava tutkinnan luottamuksellisuus myös sen päättämisen jälkeen.

2.   Valvoja varmistaa asetuksen (EU) 2018/1725 soveltamisen. Valvojaa avustaa tässä yhteydessä valvontakomitean sihteeristö, jota edustaa asetuksen (EU) 2018/1725 soveltamiseksi ”rekisterinpitäjänä” toimiva sihteeristön päällikkö. Valvoja tekee yhteistyötä myös OLAFin tietosuojavastaavan kanssa.

17 artikla

Pyynnöt saada tutustua valituksen asiakirja-aineistoon

Valituksen tekijällä on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaisesti oikeus tutustua valitukseensa liittyviin asiakirjoihin ottaen huomioon oikeutetun luottamuksellisuuden ja salassapitovelvollisuuden edut. Valituksen tekijällä ei ole oikeutta tutustua OLAFin asiakirjoihin, joihin hän ei voi tutustua OLAFin tutkintaan sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla. Valvoja kuulee OLAFia ennen kuin hän antaa oikeuden tutustua tutkintaan liittyviin asiakirjoihin.

18 artikla

Asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevat pyynnöt

Pyynnöt, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua valvojan hallussa oleviin asiakirjoihin, käsitellään asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (7) ja työjärjestyksen muuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/937 (8) säädettyjen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti.

19 artikla

Valvontakomitea

1.   Koska valvoja on riippumaton valvontakomiteasta, hän luo siihen yhteistyösuhteet, jotka perustuvat keskinäiseen luottamukseen ja hyvään yhteistyöhön.

2.   Valvoja kuulee valvontakomiteaa ennen suosituksen antamista näiden sääntöjen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Valvoja ilmoittaa komitealle OLAFin tutkinnan päättämisen jälkeenkin seuraavista, tämän kuitenkaan rajoittamatta velvollisuutta varmistaa tutkinnan luottamuksellisuus:

| (i) | kaikki komitean lausunnon perusteella annetut suositukset; |
| --- | --- |

(i)

kaikki komitean lausunnon perusteella annetut suositukset;

| (ii) | kaikki valitusten arvioinnista johtuvat systeemiset ongelmat; |
| --- | --- |

(ii)

kaikki valitusten arvioinnista johtuvat systeemiset ongelmat;

| (iii) | suositukset, joita OLAFin pääjohtaja ei noudattanut. |
| --- | --- |

(iii)

suositukset, joita OLAFin pääjohtaja ei noudattanut.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2022.

Julia LAFFRANQUE

Prosessuaalisten takeiden valvoja

---

(1)  EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

1

(2)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2223, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 49).

3

(4)  OLAF-asetuksen 15 artikla.

4

(5)  Asetuksen 9 b artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: Valitukset on tehtävä kuukauden kuluessa siitä, kun valituksen tekijä on tullut tietoiseksi asiaankuuluvista seikoista, jotka merkitsevät väitettyä prosessuaalisten takeiden loukkaamista tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen rikkomista. Valituksia ei missään tapauksessa voi tehdä sen jälkeen, kun tutkimuksen päättämisestä on kulunut kuukausi. Edellä 9 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa koskevat valitukset on kuitenkin tehtävä ennen kyseisissä säännöksissä tarkoitetun kymmenen päivän pituisen määräajan päättymistä.

5

Valitukset on tehtävä kuukauden kuluessa siitä, kun valituksen tekijä on tullut tietoiseksi asiaankuuluvista seikoista, jotka merkitsevät väitettyä prosessuaalisten takeiden loukkaamista tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen rikkomista. Valituksia ei missään tapauksessa voi tehdä sen jälkeen, kun tutkimuksen päättämisestä on kulunut kuukausi. Edellä 9 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa koskevat valitukset on kuitenkin tehtävä ennen kyseisissä säännöksissä tarkoitetun kymmenen päivän pituisen määräajan päättymistä.

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta, EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi, EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

7

(8)  EYVL L 345, 29.12.2001, s. 94.

8

---