# Jurnalul Oficial C 20/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 20 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6620 ianuarie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 20

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6620 ianuarie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2023/C 20/01 | Recomandarea a Consiliului din 8 decembrie 2022 privind o abordare coordonată la nivelul Uniunii în vederea consolidării rezilienței infrastructurii critice (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2023/C 20/01

Recomandarea a Consiliului din 8 decembrie 2022 privind o abordare coordonată la nivelul Uniunii în vederea consolidării rezilienței infrastructurii critice (
  1
  )

1

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 20/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  ) | 12 |
| 2023/C 20/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 20/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  ) | 14 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 20/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  )

1

12

2023/C 20/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  )

1

13

2023/C 20/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 20/05 | Rata de schimb a monedei euro – 19 ianuarie 2023 | 15 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 20/05

Rata de schimb a monedei euro – 19 ianuarie 2023

15

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 20/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 20/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 18 |
| 2023/C 20/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 19 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 20/09 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 21 |
| 2023/C 20/10 | Comunicare în atenția lui ABDUL REHMAN MAKKI, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului (UE) 2023/140 al Comisiei | 26 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 20/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

16

2023/C 20/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

18

2023/C 20/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

19

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 20/09

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

21

2023/C 20/10

Comunicare în atenția lui ABDUL REHMAN MAKKI, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului (UE) 2023/140 al Comisiei

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/1

---

RECOMANDAREA A CONSILIULUI

din 8 decembrie 2022

privind o abordare coordonată la nivelul Uniunii în vederea consolidării rezilienței infrastructurii critice

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114 și articolul 292 prima și a doua teză,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| 1. | Pentru a garanta funcționarea pieței interne, este în interesul tuturor statelor membre și al Uniunii în ansamblul său să identifice în mod clar și să protejeze infrastructura critică relevantă care furnizează servicii esențiale pe piața respectivă, în special în sectoare-cheie, cum ar fi energia, infrastructura digitală, transporturile și spațiul, precum și infrastructura critică cu o relevanță transfrontalieră semnificativă (1), a cărei perturbare ar putea avea un impact semnificativ asupra altor state membre. |
| --- | --- |

1.

Pentru a garanta funcționarea pieței interne, este în interesul tuturor statelor membre și al Uniunii în ansamblul său să identifice în mod clar și să protejeze infrastructura critică relevantă care furnizează servicii esențiale pe piața respectivă, în special în sectoare-cheie, cum ar fi energia, infrastructura digitală, transporturile și spațiul, precum și infrastructura critică cu o relevanță transfrontalieră semnificativă (1), a cărei perturbare ar putea avea un impact semnificativ asupra altor state membre.

| 2. | Prezenta recomandare, care este un act fără caracter obligatoriu, demonstrează voința politică a statelor membre de a coopera și angajamentul lor față de măsurile recomandate, evidențiate într-un plan în cinci puncte elaborat de președinta Comisiei Europene, respectând totodată pe deplin competențele statelor membre. Prezenta recomandare nu afectează protecția intereselor esențiale legate de securitatea națională, siguranța publică sau apărarea statelor membre și niciun stat membru nu ar trebui să aibă obligația de a face schimb de informații care aduc atingere acestor interese. |
| --- | --- |

2.

Prezenta recomandare, care este un act fără caracter obligatoriu, demonstrează voința politică a statelor membre de a coopera și angajamentul lor față de măsurile recomandate, evidențiate într-un plan în cinci puncte elaborat de președinta Comisiei Europene, respectând totodată pe deplin competențele statelor membre. Prezenta recomandare nu afectează protecția intereselor esențiale legate de securitatea națională, siguranța publică sau apărarea statelor membre și niciun stat membru nu ar trebui să aibă obligația de a face schimb de informații care aduc atingere acestor interese.

| 3. | Deși responsabilitatea principală pentru asigurarea securității infrastructurii critice și a furnizării de servicii esențiale de către infrastructura critică revine statelor membre și operatorilor infrastructurii critice ai statelor membre, o coordonare sporită la nivelul Uniunii este oportună, în special având în vedere amenințările în continuă evoluție care pot avea un impact asupra mai multor state membre în același timp, cum ar fi războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și campaniile hibride împotriva statelor membre, sau care pot afecta reziliența și buna funcționare a economiei, a pieței interne și a societății Uniunii în ansamblu. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită infrastructurii critice din afara teritoriului statelor membre, cum ar fi infrastructura critică submarină sau infrastructura energetică offshore. |
| --- | --- |

3.

Deși responsabilitatea principală pentru asigurarea securității infrastructurii critice și a furnizării de servicii esențiale de către infrastructura critică revine statelor membre și operatorilor infrastructurii critice ai statelor membre, o coordonare sporită la nivelul Uniunii este oportună, în special având în vedere amenințările în continuă evoluție care pot avea un impact asupra mai multor state membre în același timp, cum ar fi războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și campaniile hibride împotriva statelor membre, sau care pot afecta reziliența și buna funcționare a economiei, a pieței interne și a societății Uniunii în ansamblu. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită infrastructurii critice din afara teritoriului statelor membre, cum ar fi infrastructura critică submarină sau infrastructura energetică offshore.

| 4. | În concluziile sale din 20 și 21 octombrie 2022, Consiliul European a condamnat cu fermitate actele de sabotaj săvârșite împotriva infrastructurii critice, precum cele împotriva conductelor Nord Stream, și a indicat voința Uniunii de a da un răspuns unit și hotărât oricărei perturbări deliberate a infrastructurii critice sau oricăror alte acțiuni hibride. |
| --- | --- |

4.

În concluziile sale din 20 și 21 octombrie 2022, Consiliul European a condamnat cu fermitate actele de sabotaj săvârșite împotriva infrastructurii critice, precum cele împotriva conductelor Nord Stream, și a indicat voința Uniunii de a da un răspuns unit și hotărât oricărei perturbări deliberate a infrastructurii critice sau oricăror alte acțiuni hibride.

| 5. | Având în vedere evoluția rapidă a peisajului amenințărilor, ar trebui luate cu prioritate măsuri de consolidare a rezilienței în sectoare-cheie, precum energia, infrastructura digitală, transporturile și spațiul, și în alte sectoare relevante identificate de statele membre. Astfel de măsuri ar trebui să se axeze pe sporirea rezilienței infrastructurii critice, având în vedere riscurile relevante, în special efectele în cascadă, perturbarea lanțurilor de aprovizionare, dependența, impactul schimbărilor climatice, furnizorii și partenerii nefiabili și amenințările și campaniile hibride, inclusiv acțiunile străine de manipulare a informațiilor și ingerințele străine. În ceea ce privește infrastructura critică națională, având în vedere consecințele posibile, ar trebui să se acorde prioritate infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă. Statele membre sunt încurajate să prevadă de urgență, după caz, astfel de măsuri de consolidare a rezilienței, menținând, în același timp, abordarea stabilită în cadrul juridic în continuă evoluție. |
| --- | --- |

5.

Având în vedere evoluția rapidă a peisajului amenințărilor, ar trebui luate cu prioritate măsuri de consolidare a rezilienței în sectoare-cheie, precum energia, infrastructura digitală, transporturile și spațiul, și în alte sectoare relevante identificate de statele membre. Astfel de măsuri ar trebui să se axeze pe sporirea rezilienței infrastructurii critice, având în vedere riscurile relevante, în special efectele în cascadă, perturbarea lanțurilor de aprovizionare, dependența, impactul schimbărilor climatice, furnizorii și partenerii nefiabili și amenințările și campaniile hibride, inclusiv acțiunile străine de manipulare a informațiilor și ingerințele străine. În ceea ce privește infrastructura critică națională, având în vedere consecințele posibile, ar trebui să se acorde prioritate infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă. Statele membre sunt încurajate să prevadă de urgență, după caz, astfel de măsuri de consolidare a rezilienței, menținând, în același timp, abordarea stabilită în cadrul juridic în continuă evoluție.

| 6. | Protecția infrastructurii critice europene în sectorul energetic și în cel al transporturilor este reglementată în prezent de Directiva 2008/114/CE a Consiliului (2), iar securitatea rețelelor și a sistemelor informatice în întreaga Uniune, axată pe amenințările legate de securitatea cibernetică, este asigurată prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (3). În vederea asigurării unui nivel comun mai ridicat de reziliență și de protecție a infrastructurii critice, a securității cibernetice și a pieței financiare, cadrul juridic existent este în curs de a fi modificat și completat prin adoptarea unor noi norme aplicabile entităților critice („Directiva REC”), a unor norme consolidate pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în întreaga Uniune („Directiva NIS 2”) și a unor noi norme aplicabile rezilienței operaționale digitale a sectorului financiar („DORA”). |
| --- | --- |

6.

Protecția infrastructurii critice europene în sectorul energetic și în cel al transporturilor este reglementată în prezent de Directiva 2008/114/CE a Consiliului (2), iar securitatea rețelelor și a sistemelor informatice în întreaga Uniune, axată pe amenințările legate de securitatea cibernetică, este asigurată prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (3). În vederea asigurării unui nivel comun mai ridicat de reziliență și de protecție a infrastructurii critice, a securității cibernetice și a pieței financiare, cadrul juridic existent este în curs de a fi modificat și completat prin adoptarea unor noi norme aplicabile entităților critice („Directiva REC”), a unor norme consolidate pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în întreaga Uniune („Directiva NIS 2”) și a unor noi norme aplicabile rezilienței operaționale digitale a sectorului financiar („DORA”).

| 7. | Statele membre ar trebui, în conformitate cu dreptul Uniunii și dreptul intern, să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a realiza progrese în privința rezilienței fizice și cibernetice și pentru a contribui la consolidarea acesteia. În acest sens, infrastructura critică ar trebui înțeleasă ca incluzând infrastructura critică relevantă identificată de un stat membru la nivel național sau desemnată drept infrastructură critică europeană în temeiul Directivei 2008/114/CE, precum și entitățile critice care urmează să fie identificate în temeiul Directivei REC sau, după caz, entitățile care fac obiectul Directivei NIS 2. Conceptul de reziliență ar trebui înțeles ca referindu-se la capacitatea unei infrastructuri critice de a preveni apariția unor evenimente care perturbă în mod semnificativ sau au potențialul de a perturba în mod semnificativ furnizarea serviciilor esențiale pe piața internă, și anume serviciile care sunt esențiale pentru menținerea unor funcții societale și economice vitale, a siguranței și securității publice, a sănătății populației sau a mediului, de a se proteja în fața acestora, de a le răspunde, de a rezista, de a le atenua impactul, de a le absorbi, de a se adapta la acestea sau a-și reveni în urma lor. |
| --- | --- |

7.

Statele membre ar trebui, în conformitate cu dreptul Uniunii și dreptul intern, să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a realiza progrese în privința rezilienței fizice și cibernetice și pentru a contribui la consolidarea acesteia. În acest sens, infrastructura critică ar trebui înțeleasă ca incluzând infrastructura critică relevantă identificată de un stat membru la nivel național sau desemnată drept infrastructură critică europeană în temeiul Directivei 2008/114/CE, precum și entitățile critice care urmează să fie identificate în temeiul Directivei REC sau, după caz, entitățile care fac obiectul Directivei NIS 2. Conceptul de reziliență ar trebui înțeles ca referindu-se la capacitatea unei infrastructuri critice de a preveni apariția unor evenimente care perturbă în mod semnificativ sau au potențialul de a perturba în mod semnificativ furnizarea serviciilor esențiale pe piața internă, și anume serviciile care sunt esențiale pentru menținerea unor funcții societale și economice vitale, a siguranței și securității publice, a sănătății populației sau a mediului, de a se proteja în fața acestora, de a le răspunde, de a rezista, de a le atenua impactul, de a le absorbi, de a se adapta la acestea sau a-și reveni în urma lor.

| 8. | Ar trebui organizate reuniuni cu participarea unor experți naționali pentru a coordona eforturile în vederea atingerii unui nivel comun mai ridicat de reziliență și de protecție a infrastructurii critice, care să fie stabilit prin noile norme aplicabile entităților critice. Aceste eforturi coordonate ar urma să faciliteze cooperarea între statele membre și schimbul de informații cu privire la activități precum elaborarea de metodologii pentru identificarea serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Comisia a început deja să organizeze reuniuni cu participarea acestor experți și să le faciliteze activitatea și intenționează să continue această activitate. Odată ce Directiva REC va intra în vigoare și după ce va fi înființat un grup privind reziliența entităților critice în temeiul directivei respective, această activitate de anticipare ar trebui continuată de grupul respectiv, în concordanță cu sarcinile sale. |
| --- | --- |

8.

Ar trebui organizate reuniuni cu participarea unor experți naționali pentru a coordona eforturile în vederea atingerii unui nivel comun mai ridicat de reziliență și de protecție a infrastructurii critice, care să fie stabilit prin noile norme aplicabile entităților critice. Aceste eforturi coordonate ar urma să faciliteze cooperarea între statele membre și schimbul de informații cu privire la activități precum elaborarea de metodologii pentru identificarea serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Comisia a început deja să organizeze reuniuni cu participarea acestor experți și să le faciliteze activitatea și intenționează să continue această activitate. Odată ce Directiva REC va intra în vigoare și după ce va fi înființat un grup privind reziliența entităților critice în temeiul directivei respective, această activitate de anticipare ar trebui continuată de grupul respectiv, în concordanță cu sarcinile sale.

| 9. | Ținând seama de schimbările survenite în peisajul amenințărilor, ar trebui dezvoltată într-o mai mare măsură posibilitatea efectuării de teste de rezistență privind infrastructura critică la nivel național, deoarece aceste teste ar putea fi utile pentru sporirea rezilienței infrastructurii critice. În ceea ce privește importanța specifică a sectorului energetic și consecințele la nivelul Uniunii care decurg din posibila perturbare a acestuia, acest sector ar putea beneficia cel mai mult de pe urma efectuării de teste de rezistență pe baza unor principii convenite de comun acord. Aceste teste intră în sfera de competență a statelor membre, care ar trebui să încurajeze și să sprijine operatorii infrastructurii critice să efectueze aceste teste, atunci când sunt considerate utile și în conformitate cu cadrele lor juridice naționale. |
| --- | --- |

9.

Ținând seama de schimbările survenite în peisajul amenințărilor, ar trebui dezvoltată într-o mai mare măsură posibilitatea efectuării de teste de rezistență privind infrastructura critică la nivel național, deoarece aceste teste ar putea fi utile pentru sporirea rezilienței infrastructurii critice. În ceea ce privește importanța specifică a sectorului energetic și consecințele la nivelul Uniunii care decurg din posibila perturbare a acestuia, acest sector ar putea beneficia cel mai mult de pe urma efectuării de teste de rezistență pe baza unor principii convenite de comun acord. Aceste teste intră în sfera de competență a statelor membre, care ar trebui să încurajeze și să sprijine operatorii infrastructurii critice să efectueze aceste teste, atunci când sunt considerate utile și în conformitate cu cadrele lor juridice naționale.

| 10. | Pentru a asigura un răspuns coordonat și eficace la amenințările actuale și anticipate, Comisia este încurajată să ofere sprijin suplimentar statelor membre, în special prin furnizarea de informații relevante sub forma unor briefinguri și manuale și orientări fără caracter obligatoriu. Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), în special prin intermediul Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și al celulei sale de fuziune împotriva amenințărilor hibride, cu sprijinul Direcției pentru informații a Statului-Major al Uniunii Europene (EUMS) în cadrul Capacității unice de analiză a informațiilor (SIAC), ar trebui să furnizeze evaluări ale amenințărilor. De asemenea, Comisia este invitată, în cooperare cu statele membre, să promoveze lansarea de proiecte de cercetare și inovare finanțate de Uniune. |
| --- | --- |

10.

Pentru a asigura un răspuns coordonat și eficace la amenințările actuale și anticipate, Comisia este încurajată să ofere sprijin suplimentar statelor membre, în special prin furnizarea de informații relevante sub forma unor briefinguri și manuale și orientări fără caracter obligatoriu. Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), în special prin intermediul Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și al celulei sale de fuziune împotriva amenințărilor hibride, cu sprijinul Direcției pentru informații a Statului-Major al Uniunii Europene (EUMS) în cadrul Capacității unice de analiză a informațiilor (SIAC), ar trebui să furnizeze evaluări ale amenințărilor. De asemenea, Comisia este invitată, în cooperare cu statele membre, să promoveze lansarea de proiecte de cercetare și inovare finanțate de Uniune.

| 11. | Având în vedere interdependența tot mai mare a infrastructurii fizice și a celei digitale, este posibil ca activitățile cibernetice răuvoitoare care vizează domenii critice să provoace perturbarea sau deteriorarea infrastructurii fizice, sau ca actele de sabotaj împotriva infrastructurii fizice să facă inaccesibile serviciile digitale. Statele membre sunt invitate să accelereze lucrările pregătitoare pentru transpunerea și aplicarea noului cadru juridic aplicabil entităților critice și a cadrului juridic consolidat pentru securitatea cibernetică, pe baza experienței dobândite în cadrul grupului de cooperare instituit prin Directiva (UE) 2016/1148 („Grupul de cooperare NIS”), cât mai curând posibil, ținând seama totodată de termenele de transpunere și de faptul că aceste lucrări pregătitoare ar trebui să se desfășoare în paralel și în mod coerent. |
| --- | --- |

11.

Având în vedere interdependența tot mai mare a infrastructurii fizice și a celei digitale, este posibil ca activitățile cibernetice răuvoitoare care vizează domenii critice să provoace perturbarea sau deteriorarea infrastructurii fizice, sau ca actele de sabotaj împotriva infrastructurii fizice să facă inaccesibile serviciile digitale. Statele membre sunt invitate să accelereze lucrările pregătitoare pentru transpunerea și aplicarea noului cadru juridic aplicabil entităților critice și a cadrului juridic consolidat pentru securitatea cibernetică, pe baza experienței dobândite în cadrul grupului de cooperare instituit prin Directiva (UE) 2016/1148 („Grupul de cooperare NIS”), cât mai curând posibil, ținând seama totodată de termenele de transpunere și de faptul că aceste lucrări pregătitoare ar trebui să se desfășoare în paralel și în mod coerent.

| 12. | Pe lângă îmbunătățirea gradului de pregătire, este, de asemenea, important să se consolideze capacitatea de a răspunde rapid și eficace în cazul unei perturbări a serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Prin urmare, prezenta recomandare cuprinde măsuri atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, inclusiv prin evidențierea rolului de sprijin și a valorii adăugate care pot fi obținute prin instituirea unei cooperări și a unui schimb de informații consolidate în contextul mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM), instituit prin Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și prin utilizarea activelor relevante ale Programului spațial al Uniunii instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

12.

Pe lângă îmbunătățirea gradului de pregătire, este, de asemenea, important să se consolideze capacitatea de a răspunde rapid și eficace în cazul unei perturbări a serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Prin urmare, prezenta recomandare cuprinde măsuri atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, inclusiv prin evidențierea rolului de sprijin și a valorii adăugate care pot fi obținute prin instituirea unei cooperări și a unui schimb de informații consolidate în contextul mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM), instituit prin Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și prin utilizarea activelor relevante ale Programului spațial al Uniunii instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| 13. | Comisia, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) și Grupul de cooperare NIS, în cooperare cu organismele și agențiile civile și militare relevante și cu rețelele instituite, inclusiv cu Rețeaua europeană a organizațiilor de legătură în materie de crize cibernetice (EU-CyCLONe), urmează să efectueze o evaluare a riscurilor și să elaboreze scenarii de risc. Mai mult, în urma Apelului ministerial comun de la Nevers, Grupul de cooperare NIS, cu sprijinul Comisiei și al Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și în cooperare cu Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), efectuează în prezent o evaluare a riscurilor. În cazul ambelor exerciții se va asigura coerența și coordonarea cu exercițiul de elaborare de scenarii din cadrul UCPM, incluzând evenimentele de securitate cibernetică și impactul lor real, în curs de elaborare de către Comisie și statele membre. În interesul eficienței, eficacității și coerenței și în vederea bunei aplicări a prezentei recomandări, rezultatele acestor exerciții ar trebui să se reflecte la nivel național. |
| --- | --- |

13.

Comisia, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) și Grupul de cooperare NIS, în cooperare cu organismele și agențiile civile și militare relevante și cu rețelele instituite, inclusiv cu Rețeaua europeană a organizațiilor de legătură în materie de crize cibernetice (EU-CyCLONe), urmează să efectueze o evaluare a riscurilor și să elaboreze scenarii de risc. Mai mult, în urma Apelului ministerial comun de la Nevers, Grupul de cooperare NIS, cu sprijinul Comisiei și al Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și în cooperare cu Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), efectuează în prezent o evaluare a riscurilor. În cazul ambelor exerciții se va asigura coerența și coordonarea cu exercițiul de elaborare de scenarii din cadrul UCPM, incluzând evenimentele de securitate cibernetică și impactul lor real, în curs de elaborare de către Comisie și statele membre. În interesul eficienței, eficacității și coerenței și în vederea bunei aplicări a prezentei recomandări, rezultatele acestor exerciții ar trebui să se reflecte la nivel național.

| 14. | Pentru a consolida imediat gradul de pregătire și capacitatea de răspuns la un incident de securitate cibernetică de mare amploare, Comisia a instituit un program pe termen scurt pentru a sprijini statele membre, prin fonduri suplimentare alocate ENISA. Printre serviciile propuse se pot număra, printre altele, acțiuni de pregătire, cum ar fi efectuarea de teste de penetrare cibernetică a entităților pentru a identifica vulnerabilitățile. În plus, programul poate spori posibilitățile de a asista statele membre în cazul unui incident de securitate cibernetică de mare amploare care ar afecta entitățile critice. Acesta este un prim pas în concordanță cu Concluziile Consiliului din 23 mai 2022 privind dezvoltarea poziției cibernetice a Uniunii Europene („concluziile Consiliului privind poziția cibernetică a UE”), prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere privind un fond pentru situații de urgență în domeniul cibernetic. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin aceste oportunități, în conformitate cu cerințele aplicabile, și sunt încurajate să își continue eforturile în domeniul gestionării crizelor cibernetice la nivelul Uniunii, în special prin monitorizarea periodică și evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Foii de parcurs privind gestionarea crizelor cibernetice, elaborată recent în cadrul Consiliului. Această foaie de parcurs este un document evolutiv și ar trebui revizuită și actualizată, atunci când este necesar. |
| --- | --- |

14.

Pentru a consolida imediat gradul de pregătire și capacitatea de răspuns la un incident de securitate cibernetică de mare amploare, Comisia a instituit un program pe termen scurt pentru a sprijini statele membre, prin fonduri suplimentare alocate ENISA. Printre serviciile propuse se pot număra, printre altele, acțiuni de pregătire, cum ar fi efectuarea de teste de penetrare cibernetică a entităților pentru a identifica vulnerabilitățile. În plus, programul poate spori posibilitățile de a asista statele membre în cazul unui incident de securitate cibernetică de mare amploare care ar afecta entitățile critice. Acesta este un prim pas în concordanță cu Concluziile Consiliului din 23 mai 2022 privind dezvoltarea poziției cibernetice a Uniunii Europene („concluziile Consiliului privind poziția cibernetică a UE”), prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere privind un fond pentru situații de urgență în domeniul cibernetic. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin aceste oportunități, în conformitate cu cerințele aplicabile, și sunt încurajate să își continue eforturile în domeniul gestionării crizelor cibernetice la nivelul Uniunii, în special prin monitorizarea periodică și evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Foii de parcurs privind gestionarea crizelor cibernetice, elaborată recent în cadrul Consiliului. Această foaie de parcurs este un document evolutiv și ar trebui revizuită și actualizată, atunci când este necesar.

| 15. | Cablurile submarine de comunicații mondiale sunt esențiale pentru conectivitatea mondială și în interiorul UE. Din cauza lungimii considerabile a acestor cabluri și a faptului că sunt instalate pe fundul mării, monitorizarea vizuală, la nivel subacvatic, a majorității tronsoanelor de cabluri este foarte dificilă. Faptul că aceste cabluri intră sub jurisdicția mai multor state, precum și alte aspecte legate de jurisdicție reprezintă un argument specific pentru o cooperare la nivel european și internațional în ceea ce privește protecția și restaurarea infrastructurii. Prin urmare, este necesar ca evaluările riscurilor care se efectuează în prezent sau care sunt planificate și care vizează infrastructura digitală și cea fizică ce stau la baza serviciilor digitale să fie completate cu evaluări ale riscurilor și opțiuni de măsuri de atenuare specifice pentru cablurile submarine de comunicații. Statele membre invită Comisia să efectueze studii în acest scop și să comunice constatările sale statelor membre. |
| --- | --- |

15.

Cablurile submarine de comunicații mondiale sunt esențiale pentru conectivitatea mondială și în interiorul UE. Din cauza lungimii considerabile a acestor cabluri și a faptului că sunt instalate pe fundul mării, monitorizarea vizuală, la nivel subacvatic, a majorității tronsoanelor de cabluri este foarte dificilă. Faptul că aceste cabluri intră sub jurisdicția mai multor state, precum și alte aspecte legate de jurisdicție reprezintă un argument specific pentru o cooperare la nivel european și internațional în ceea ce privește protecția și restaurarea infrastructurii. Prin urmare, este necesar ca evaluările riscurilor care se efectuează în prezent sau care sunt planificate și care vizează infrastructura digitală și cea fizică ce stau la baza serviciilor digitale să fie completate cu evaluări ale riscurilor și opțiuni de măsuri de atenuare specifice pentru cablurile submarine de comunicații. Statele membre invită Comisia să efectueze studii în acest scop și să comunice constatările sale statelor membre.

| 16. | Sectoarele energiei și transporturilor pot fi, de asemenea, afectate de amenințările legate de infrastructura digitală, de exemplu, în ceea ce privește tehnologiile energetice care încorporează componente digitale. Securitatea lanțurilor de aprovizionare asociate este importantă pentru continuitatea furnizării de servicii esențiale și pentru controlul strategic al infrastructurii critice din sectorul energetic. Ar trebui să se țină seama de aceste circumstanțe atunci când se iau măsuri de consolidare a rezilienței infrastructurii critice în conformitate cu prezenta recomandare. |
| --- | --- |

16.

Sectoarele energiei și transporturilor pot fi, de asemenea, afectate de amenințările legate de infrastructura digitală, de exemplu, în ceea ce privește tehnologiile energetice care încorporează componente digitale. Securitatea lanțurilor de aprovizionare asociate este importantă pentru continuitatea furnizării de servicii esențiale și pentru controlul strategic al infrastructurii critice din sectorul energetic. Ar trebui să se țină seama de aceste circumstanțe atunci când se iau măsuri de consolidare a rezilienței infrastructurii critice în conformitate cu prezenta recomandare.

| 17. | Având în vedere importanța tot mai mare a infrastructurii spațiale, a activelor legate de spațiu de la sol, inclusiv a instalațiilor de producție, și a serviciilor spațiale pentru activitățile legate de securitate, este esențial să se asigure reziliența și protecția activelor și a serviciilor spațiale și a celor legate de spațiu de la sol ale Uniunii în cadrul Uniunii. Din aceleași motive, este, de asemenea, esențial, în cadrul prezentei recomandări, să se utilizeze mai structurat datele și serviciile spațiale, care sunt furnizate de sistemele și programele spațiale de supraveghere și urmărire, precum și de protecție a infrastructurii critice în alte sectoare. Viitoarea strategie spațială a UE pentru securitate și apărare va propune acțiuni adecvate în acest sens, de care ar trebui să se țină seama la punerea în aplicare a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

17.

Având în vedere importanța tot mai mare a infrastructurii spațiale, a activelor legate de spațiu de la sol, inclusiv a instalațiilor de producție, și a serviciilor spațiale pentru activitățile legate de securitate, este esențial să se asigure reziliența și protecția activelor și a serviciilor spațiale și a celor legate de spațiu de la sol ale Uniunii în cadrul Uniunii. Din aceleași motive, este, de asemenea, esențial, în cadrul prezentei recomandări, să se utilizeze mai structurat datele și serviciile spațiale, care sunt furnizate de sistemele și programele spațiale de supraveghere și urmărire, precum și de protecție a infrastructurii critice în alte sectoare. Viitoarea strategie spațială a UE pentru securitate și apărare va propune acțiuni adecvate în acest sens, de care ar trebui să se țină seama la punerea în aplicare a prezentei recomandări.

| 18. | Cooperarea la nivel internațional este, de asemenea, necesară pentru a aborda în mod eficace riscurile la adresa infrastructurii critice, printre altele, în apele internaționale. Prin urmare, statele membre sunt invitate să coopereze cu Comisia și cu Înaltul Reprezentant pentru a lua anumite măsuri în vederea realizării acestei cooperări, ținând seama de faptul că orice astfel de măsuri trebuie luate numai în conformitate cu sarcinile și responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii, în special cu dispozițiile tratatelor privind relațiile externe. |
| --- | --- |

18.

Cooperarea la nivel internațional este, de asemenea, necesară pentru a aborda în mod eficace riscurile la adresa infrastructurii critice, printre altele, în apele internaționale. Prin urmare, statele membre sunt invitate să coopereze cu Comisia și cu Înaltul Reprezentant pentru a lua anumite măsuri în vederea realizării acestei cooperări, ținând seama de faptul că orice astfel de măsuri trebuie luate numai în conformitate cu sarcinile și responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii, în special cu dispozițiile tratatelor privind relațiile externe.

| 19. | Astfel cum s-a stabilit în comunicarea din 15 februarie 2022 intitulată „Contribuția Comisiei la apărarea europeană”, în sprijinul Busolei strategice pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale, Comisia va evalua scenariile de referință sectoriale în materie de reziliență la amenințările hibride, în cooperare cu Înaltul Reprezentant și cu statele membre, prin identificarea lacunelor și a nevoilor, precum și a măsurilor de remediere a acestora până în 2023. Această inițiativă ar trebui să sprijine activitatea desfășurată în temeiul prezentei recomandări, contribuind la intensificarea schimbului de informații și a coordonării acțiunilor în ceea ce privește consolidarea în continuare a rezilienței, inclusiv a rezilienței infrastructurii critice. |
| --- | --- |

19.

Astfel cum s-a stabilit în comunicarea din 15 februarie 2022 intitulată „Contribuția Comisiei la apărarea europeană”, în sprijinul Busolei strategice pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale, Comisia va evalua scenariile de referință sectoriale în materie de reziliență la amenințările hibride, în cooperare cu Înaltul Reprezentant și cu statele membre, prin identificarea lacunelor și a nevoilor, precum și a măsurilor de remediere a acestora până în 2023. Această inițiativă ar trebui să sprijine activitatea desfășurată în temeiul prezentei recomandări, contribuind la intensificarea schimbului de informații și a coordonării acțiunilor în ceea ce privește consolidarea în continuare a rezilienței, inclusiv a rezilienței infrastructurii critice.

| 20. | În Strategia UE în materie de securitate maritimă din 2014 și în planul de acțiune revizuit aferent s-a solicitat o protecție sporită a infrastructurii maritime critice, inclusiv a infrastructurii subacvatice, în special a celei aferente transportului maritim, energiei și comunicațiilor, printre altele prin creșterea gradului de cunoaștere a situației maritime prin îmbunătățirea interoperabilității și raționalizarea schimburilor de informații (obligatorii și voluntare). Strategia și planul de acțiune respective sunt în curs de actualizare și vor include acțiuni consolidate al căror obiectiv este protejarea infrastructurii maritime critice. Aceste acțiuni ar trebui să vină în completarea prezentei recomandări. |
| --- | --- |

20.

În Strategia UE în materie de securitate maritimă din 2014 și în planul de acțiune revizuit aferent s-a solicitat o protecție sporită a infrastructurii maritime critice, inclusiv a infrastructurii subacvatice, în special a celei aferente transportului maritim, energiei și comunicațiilor, printre altele prin creșterea gradului de cunoaștere a situației maritime prin îmbunătățirea interoperabilității și raționalizarea schimburilor de informații (obligatorii și voluntare). Strategia și planul de acțiune respective sunt în curs de actualizare și vor include acțiuni consolidate al căror obiectiv este protejarea infrastructurii maritime critice. Aceste acțiuni ar trebui să vină în completarea prezentei recomandări.

| 21. | Consolidarea rezilienței infrastructurii critice contribuie la eforturile mai ample de combatere a amenințărilor hibride și a campaniilor împotriva Uniunii și a statelor sale membre. Prezenta recomandare se bazează pe comunicarea comună a Parlamentului European și a Consiliului intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride – Un răspuns al Uniunii Europene”. Acțiunea 1 din cadrul comun, și anume studiul privind riscurile hibride, joacă un rol esențial în identificarea vulnerabilităților care pot afecta structurile și rețelele naționale și paneuropene. În plus, punerea în aplicare a Concluziilor Consiliului din 21 iunie 2022 privind un cadru pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride va asigura o acțiune coordonată mai puternică prin aplicarea setului de instrumente al UE pentru contracararea amenințărilor hibride în toate domeniile afectate. |
| --- | --- |

21.

Consolidarea rezilienței infrastructurii critice contribuie la eforturile mai ample de combatere a amenințărilor hibride și a campaniilor împotriva Uniunii și a statelor sale membre. Prezenta recomandare se bazează pe comunicarea comună a Parlamentului European și a Consiliului intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride – Un răspuns al Uniunii Europene”. Acțiunea 1 din cadrul comun, și anume studiul privind riscurile hibride, joacă un rol esențial în identificarea vulnerabilităților care pot afecta structurile și rețelele naționale și paneuropene. În plus, punerea în aplicare a Concluziilor Consiliului din 21 iunie 2022 privind un cadru pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride va asigura o acțiune coordonată mai puternică prin aplicarea setului de instrumente al UE pentru contracararea amenințărilor hibride în toate domeniile afectate.

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

CAPITOLUL I: OBIECTIV, DOMENIU DE APLICARE ȘI STABILIREA PRIORITĂȚILOR

| 1. | Prezenta recomandare stabilește o serie de acțiuni specifice la nivelul Uniunii și la nivel național pentru a sprijini și a spori reziliența infrastructurii critice, în mod voluntar, cu accent pe infrastructura critică cu o relevanță transfrontalieră semnificativă și care se regăsește în sectoare-cheie identificate, cum ar fi energia, infrastructura digitală, transporturile și spațiul. Aceste acțiuni specifice constau în îmbunătățirea gradului de pregătire, consolidarea răspunsului și cooperarea internațională. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Informațiile transmise în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentei recomandări, care sunt confidențiale în temeiul normelor Uniunii și al normelor naționale, precum și al normelor privind secretul comercial, ar trebui să facă obiectul schimbului de informații cu Comisia și cu alte autorități relevante numai dacă acest lucru este necesar pentru buna aplicare a prezentei recomandări. Prezenta recomandare nu afectează protecția intereselor esențiale legate de securitatea națională, siguranța publică sau apărarea statelor membre și niciun stat membru nu ar trebui să aibă obligația de a face schimb de informații care aduc atingere acestor interese. |
| --- | --- |

2.

CAPITOLUL II: O MAI BUNĂ PREGĂTIRE

Acțiuni la nivelul statelor membre

| 3. | Statele membre ar trebui să aibă în vedere o abordare multirisc atunci când își actualizează evaluările riscurilor sau analizele lor echivalente existente, în concordanță cu caracterul evolutiv al amenințărilor actuale la adresa infrastructurii lor critice, în special în sectoarele-cheie identificate și, dacă este posibil, în toate sectoarele vizate de viitorul nou cadru juridic aplicabil entităților critice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statele membre sunt invitate să accelereze lucrările pregătitoare și să adopte măsuri de consolidare a rezilienței, dacă este posibil, astfel cum se prevede în viitorul cadru juridic aplicabil entităților critice, cu un accent deosebit pe cooperare și pe schimbul de informații relevante între statele membre și cu Comisia, pe identificarea entităților critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă și pe consolidarea sprijinului acordat entităților critice identificate în vederea îmbunătățirii rezilienței acestora. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Statele membre ar trebui să sprijine formarea experților, exercițiile și schimbul între experți de bune practici și de învățăminte desprinse. Statele membre ar trebui să încurajeze experții să participe la platformele de formare existente, atât naționale, cât și internaționale, de exemplu în cadrul UCPM. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre ar trebui să încurajeze și să sprijine operatorii infrastructurii critice, cel puțin din sectorul energetic, să efectueze teste de rezistență, în conformitate cu principiile convenite de comun acord la nivelul Uniunii, atunci când acest lucru este util. Testele de rezistență ar trebui să evalueze reziliența infrastructurii critice la amenințări antagoniste provocate de om. Prin urmare, statele membre ar trebui să urmărească să identifice infrastructura critică relevantă care urmează să fie testată și să se consulte cu operatorii infrastructurii critice relevanți cât mai curând posibil și nu mai târziu de sfârșitul primului trimestru al anului 2023. În plus, statele membre ar trebui să sprijine operatorii infrastructurii critice pentru ca aceștia să efectueze aceste teste cât mai curând posibil și să urmărească să le finalizeze până la sfârșitul anului 2023, în conformitate cu dreptul intern. Consiliul intenționează să evalueze situația testelor de rezistență până la sfârșitul lunii aprilie 2023. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Având în vedere evoluția rapidă a amenințărilor la adresa infrastructurii critice, menținerea unui nivel ridicat de protecție este de o importanță vitală. Statele membre sunt încurajate să aloce resurse financiare suficiente pentru consolidarea capacităților autorităților lor naționale relevante și să le sprijine, astfel încât să poată spori reziliența infrastructurii critice. De asemenea, statele membre sunt încurajate să aloce resurse financiare suficiente autorităților responsabile cu gestionarea incidentelor de securitate cibernetică de mare amploare, să le sprijine și să se asigure că echipele lor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT) și autoritățile lor competente sunt pe deplin mobilizate în cadrul rețelei CSIRT și, respectiv, al EU-CyCLONe. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Statele membre sunt invitate, în conformitate cu cerințele aplicabile, să utilizeze potențialele oportunități de finanțare de la nivelul Uniunii și de la nivel național pentru a spori reziliența infrastructurii critice în Uniune pentru ele însele, dar și pentru a încuraja operatorii infrastructurii critice să utilizeze astfel de oportunități de finanțare, inclusiv, de exemplu, rețelele transeuropene, în fața întregii game de amenințări semnificative, în special în cadrul programelor finanțate din Fondul pentru securitate internă instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1149 al Parlamentului European și al Consiliului (6), din Fondul european de dezvoltare regională instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7), al UCPM și al Planului REPowerEU al Comisiei. De asemenea, statele membre sunt încurajate să utilizeze în mod optim rezultatele proiectelor relevante din cadrul programelor de cercetare, cum ar fi Orizont Europa, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | În ceea ce privește infrastructura de comunicații și de rețea din Uniune, Grupul de cooperare NIS este invitat, acționând în conformitate cu articolul 11 din Directiva (UE) 2016/1148, să își accelereze lucrările în curs pe baza Apelului ministerial comun de la Nevers cu privire la o evaluare specifică a riscurilor și ar trebui să prezinte primele recomandări cât mai curând cu putință. Această evaluare a riscurilor ar trebui să furnizeze informații pentru evaluarea intersectorială a riscurilor cibernetice, în curs de desfășurare, și pentru scenariile solicitate în Concluziile Consiliului privind poziția cibernetică a UE. Mai mult, lucrările respective ar trebui să se desfășoare asigurându-se coerența și complementaritatea cu fluxul de lucru al Grupului de cooperare NIS privind securitatea lanțului de aprovizionare al tehnologiei informației și comunicațiilor, precum și de alte grupuri relevante. |
| --- | --- |

9.

| 10. | De asemenea, Grupul de cooperare NIS este invitat, cu sprijinul Comisiei și al ENISA, să își continue activitatea de asigurare a securității infrastructurii digitale, inclusiv în ceea ce privește infrastructura submarină, și anume cablurile submarine de comunicații. În plus, este invitat să își înceapă activitatea în ceea ce privește sectorul spațial, inclusiv prin pregătirea, acolo unde este necesar, de orientări de politici și de metodologii de gestionare a riscurilor în materie de securitate cibernetică pe baza unei abordări multirisc și a unei abordări bazate pe riscuri pentru operatorii din sectorul spațial, cu scopul de a spori reziliența infrastructurii terestre care sprijină furnizarea de servicii spațiale. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin serviciile de pregătire în materie de securitate cibernetică oferite în cadrul programului de sprijin pe termen scurt al Comisiei pus în aplicare cu ENISA, de exemplu testele de penetrare cibernetică pentru a identifica vulnerabilitățile și, în acest context, sunt încurajate să acorde prioritate entităților care operează infrastructuri critice în sectorul energetic, al infrastructurii digitale și al transporturilor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Statele membre ar trebui să recurgă pe deplin la Centrul european de competențe în materie de securitate cibernetică (ECCC). Statele membre ar trebui să își încurajeze centrele naționale de coordonare să se implice în mod proactiv alături de membrii comunității securității cibernetice în consolidarea capacităților la nivelul Uniunii și la nivel național pentru a sprijini mai bine operatorii de servicii esențiale. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Este important ca statele membre să finalizeze punerea în aplicare a măsurilor recomandate în setul de instrumente al UE pentru securitatea cibernetică a rețelelor 5G și, în special, ca statele membre să adopte restricții în ceea ce privește furnizorii cu grad ridicat de risc, având în vedere că neadoptarea rapidă a unor astfel de restricții poate spori vulnerabilitatea rețelelor din Uniune, și, de asemenea, să consolideze protecția fizică și nefizică a părților critice și sensibile ale rețelelor 5G, inclusiv prin controlarea strictă a accesului. În plus, statele membre, în cooperare cu Comisia, ar trebui să evalueze necesitatea unor acțiuni complementare pentru a asigura un nivel uniform de securitate și reziliență a rețelelor 5G. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Statele membre, împreună cu Comisia și ENISA, ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare a Concluziilor Consiliului din 17 octombrie 2022 privind securitatea lanțurilor de aprovizionare TIC. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Statele membre ar trebui să ia în considerare viitorul cod de rețea pentru aspectele de securitate cibernetică ale fluxurilor transfrontaliere de energie electrică[...] pe baza experienței dobândite în urma punerii în aplicare a Directivei (UE) 2016/1148 și a orientărilor relevante elaborate de Grupul de cooperare NIS, în special a „Documentului de referință privind măsurile de securitate pentru operatorii de servicii esențiale” al acestuia. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Statele membre ar trebui să dezvolte utilizarea programelor Copernicus, Galileo și a Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) în scop de supraveghere, pentru a face schimb de informații relevante cu experții convocați în conformitate cu punctul 15. Ar trebui să se utilizeze în mod corespunzător capacitățile oferite de sistemul de comunicare guvernamentală prin satelit al Uniunii (GOVSATCOM) din cadrul Programului spațial al Uniunii pentru a monitoriza infrastructura critică și a sprijini anticiparea crizelor și răspunsul în situații de criză. |
| --- | --- |

16.

Acțiuni la nivelul Uniunii

| 17. | Ar trebui intensificate dialogul și cooperarea dintre experții desemnați de statele membre și cu Comisia, pentru a contribui la consolidarea rezilienței fizice a infrastructurii critice, în special prin:






  (a) | contribuții la pregătirea, dezvoltarea și promovarea unor instrumente voluntare comune, inclusiv a unor metodologii și scenarii de risc, pentru a sprijini acțiunile statelor membre de consolidare a rezilienței; |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

contribuții la pregătirea, dezvoltarea și promovarea unor instrumente voluntare comune, inclusiv a unor metodologii și scenarii de risc, pentru a sprijini acțiunile statelor membre de consolidare a rezilienței;

| (b) | sprijinirea statelor membre în punerea în aplicare a noului cadru juridic aplicabil entităților critice, inclusiv prin încurajarea Comisiei să adopte actul delegat în timp util; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea statelor membre în punerea în aplicare a noului cadru juridic aplicabil entităților critice, inclusiv prin încurajarea Comisiei să adopte actul delegat în timp util;

| (c) | sprijinirea efectuării testelor de rezistență menționate la punctul 6, pe baza unor principii comune, începând cu teste axate pe amenințările antagoniste provocate de om în sectorul energetic și, ulterior, în alte sectoare-cheie, precum și sprijinirea și consilierea cu privire la efectuarea unor astfel de teste de rezistență, la cererea unui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea efectuării testelor de rezistență menționate la punctul 6, pe baza unor principii comune, începând cu teste axate pe amenințările antagoniste provocate de om în sectorul energetic și, ulterior, în alte sectoare-cheie, precum și sprijinirea și consilierea cu privire la efectuarea unor astfel de teste de rezistență, la cererea unui stat membru;

| (d) | utilizarea oricărei platforme securizate, de îndată ce va fi creată de Comisie, pentru a colecta, a analiza și a face schimb, în mod voluntar, de bune practici, de învățăminte desprinse din experiențele naționale și de alte informații referitoare la reziliență. |
| --- | --- |

(d)

utilizarea oricărei platforme securizate, de îndată ce va fi creată de Comisie, pentru a colecta, a analiza și a face schimb, în mod voluntar, de bune practici, de învățăminte desprinse din experiențele naționale și de alte informații referitoare la reziliență.

În cadrul activității lor, acești experți desemnați ar trebui să acorde o atenție deosebită dependențelor transsectoriale și infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă; această activitate ar trebui să fie continuată de Consiliu și de Comisie, după caz.

| 18. | Statele membre sunt încurajate să utilizeze sprijinul oferit de Comisie, de exemplu prin elaborarea unor manuale și orientări, cum ar fi Manualul privind protecția infrastructurilor critice și a spațiilor publice împotriva sistemelor de aeronave fără pilot la bord, precum și a unor instrumente de evaluare a riscurilor. SEAE, în special prin intermediul Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și al celulei sale de fuziune împotriva amenințărilor hibride, cu sprijinul Direcției pentru informații a EUMS în cadrul SIAC, este invitat să organizeze briefinguri cu privire la amenințările la adresa infrastructurii critice din Uniune pentru a îmbunătăți conștientizarea situației. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Statele membre ar trebui să sprijine acțiunile întreprinse de Comisie în vederea utilizării rezultatelor proiectelor privind reziliența infrastructurii critice finanțate în cadrul programelor de cercetare și inovare ale Uniunii. Consiliul ia act de intenția Comisiei de a majora, în limita bugetului alocat programului Orizont Europa în cadrul financiar multianual 2021-2027, finanțarea în domeniul rezilienței, fără a aduce atingere finanțării altor proiecte de cercetare și inovare legate de securitatea civilă din cadrul programului Orizont Europa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Având în vedere sarcinile încredințate în Concluziile Consiliului privind poziția cibernetică a UE, Comisia, Înaltul Reprezentant și Grupul de cooperare NIS sunt invitate să își intensifice, în conformitate cu sarcinile și responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii, colaborarea cu rețelele relevante și cu agențiile și organismele civile și militare în ceea ce privește evaluarea riscurilor și elaborarea de scenarii de risc în materie de securitate cibernetică, ținând seama, în special, de importanța infrastructurii energetice, a infrastructurii digitale, a infrastructurii de transport și a celei spațiale, precum și de interdependențele dintre sectoare și dintre statele membre. Acest exercițiu ar trebui să țină seama de riscurile legate de infrastructura pe care se bazează aceste sectoare. Atunci când acest lucru este util, se pot efectua în mod regulat evaluări ale riscurilor și scenarii de risc, care ar trebui să completeze și să valorifice evaluările riscurilor existente sau planificate în aceste sectoare – evitându-se suprapunerea cu acestea – și să stea la baza discuțiilor cu privire la modalitățile de consolidare a rezilienței globale a entităților care operează infrastructuri critice și de eliminare a vulnerabilităților. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Comisia este invitată să își intensifice activitățile, în conformitate cu sarcinile care îi revin în cadrul gestionării crizelor cibernetice, de sprijinire a pregătirii statelor membre și a răspunsului la incidentele de securitate cibernetică de mare amploare și, în special:






  (a) | să efectueze, în completarea evaluărilor relevante ale riscurilor în contextul securității rețelelor și a informațiilor, un studiu cuprinzător (9) care să evalueze situația infrastructurii submarine, și anume a cablurilor submarine de comunicații, care conectează statele membre între ele, precum și Europa cu restul lumii, ale cărui constatări ar trebui comunicate statelor membre; |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

să efectueze, în completarea evaluărilor relevante ale riscurilor în contextul securității rețelelor și a informațiilor, un studiu cuprinzător (9) care să evalueze situația infrastructurii submarine, și anume a cablurilor submarine de comunicații, care conectează statele membre între ele, precum și Europa cu restul lumii, ale cărui constatări ar trebui comunicate statelor membre;

| (b) | să sprijine eforturile de pregătire și capacitatea de răspuns ale statelor membre și ale instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii la incidente de securitate cibernetică de mare amploare sau la incidente majore, în conformitate cu cadrul juridic consolidat privind securitatea cibernetică și cu alte norme aplicabile relevante (10); |
| --- | --- |

(b)

să sprijine eforturile de pregătire și capacitatea de răspuns ale statelor membre și ale instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii la incidente de securitate cibernetică de mare amploare sau la incidente majore, în conformitate cu cadrul juridic consolidat privind securitatea cibernetică și cu alte norme aplicabile relevante (10);

| (c) | să accelereze activitățile referitoare la conceptul principal al fondului de urgență în domeniul cibernetic, prin discuții adecvate cu statele membre. |
| --- | --- |

(c)

să accelereze activitățile referitoare la conceptul principal al fondului de urgență în domeniul cibernetic, prin discuții adecvate cu statele membre.

| 22. | Comisia este încurajată: să își intensifice eforturile vizând măsurile prospective, de anticipare, inclusiv în colaborare cu statele membre, în temeiul articolelor 6 și 10 din Decizia 1313/2013/UE și sub forma unei planificări de contingență pentru a sprijini pregătirea operațională a Centrului de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC) și răspunsul la perturbări ale infrastructurii critice, să sporească investițiile destinate acțiunilor preventive și de pregătire a populației și să sporească sprijinul legat de consolidarea capacităților în cadrul Rețelei Uniunii de cunoștințe în materie de protecție civilă. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Comisia ar trebui să încurajeze utilizarea mijloacelor de supraveghere ale Uniunii (Copernicus, Galileo și EGNOS) pentru a sprijini statele membre în monitorizarea infrastructurii critice și a vecinătății imediate a acesteia, după caz, și pentru a sprijini alte opțiuni de supraveghere prevăzute în Programul spațial al Uniunii, cum ar fi cadrele pentru cunoașterea situației spațiale și pentru supravegherea și urmărirea spațială de către UE. |
| --- | --- |

23.

| 24. | După caz și în conformitate cu mandatele lor respective, agențiile Uniunii și alte organisme relevante sunt invitate să ofere sprijin în privința unor chestiuni legate de reziliența infrastructurii critice, în special după cum urmează:






  (a) | Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) în ceea ce privește colectarea de informații, analiza informațiilor privind criminalitatea și sprijinul pentru investigații în cadrul acțiunilor transfrontaliere de asigurare a respectării legii și, acolo unde este relevant și adecvat, schimbul de rezultate cu statele membre; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) în ceea ce privește colectarea de informații, analiza informațiilor privind criminalitatea și sprijinul pentru investigații în cadrul acțiunilor transfrontaliere de asigurare a respectării legii și, acolo unde este relevant și adecvat, schimbul de rezultate cu statele membre;

| (b) | Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) în ceea ce privește aspectele legate de securitatea și siguranța sectorului maritim din Uniune, inclusiv serviciile de supraveghere maritimă pentru aspecte legate de securitatea și siguranța maritimă; |
| --- | --- |

(b)

Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) în ceea ce privește aspectele legate de securitatea și siguranța sectorului maritim din Uniune, inclusiv serviciile de supraveghere maritimă pentru aspecte legate de securitatea și siguranța maritimă;

| (c) | Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial (EUSPA) și Centrul Satelitar al UE (SATCEN) pot fi în măsură să ofere asistență prin intermediul operațiilor din cadrul Programului spațial al Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial (EUSPA) și Centrul Satelitar al UE (SATCEN) pot fi în măsură să ofere asistență prin intermediul operațiilor din cadrul Programului spațial al Uniunii;

| (d) | ECCC în ceea ce privește activitățile legate de securitatea cibernetică, inclusiv în cooperare cu ENISA, ar putea sprijini inovarea și politica industrială în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(d)

ECCC în ceea ce privește activitățile legate de securitatea cibernetică, inclusiv în cooperare cu ENISA, ar putea sprijini inovarea și politica industrială în materie de securitate cibernetică.

CAPITOLUL III: UN RĂSPUNS CONSOLIDAT

Acțiuni la nivelul statelor membre

| 25. | Statele membre sunt invitate:






  (a) | să continue coordonarea răspunsului lor, după caz, și să mențină o privire de ansamblu a răspunsului transsectorial la perturbările acute ale serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Acest lucru ar putea fi realizat în cadrul oferit: de un viitor plan de acțiune privind un răspuns coordonat la perturbări ale infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă; de mecanismele integrate ale UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR) existente pentru coordonarea răspunsului politic în ceea ce privește infrastructura critică cu relevanță transfrontalieră; de Planul de acțiune privind incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare prevăzut de Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei (11); de CyCLONe UE; în cadrul pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride și setul de instrumente al UE pentru contracararea amenințărilor hibride în cazul unor amenințări și campanii hibride și de sistemul de alertă rapidă în caz de dezinformare; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

să continue coordonarea răspunsului lor, după caz, și să mențină o privire de ansamblu a răspunsului transsectorial la perturbările acute ale serviciilor esențiale furnizate de infrastructura critică. Acest lucru ar putea fi realizat în cadrul oferit: de un viitor plan de acțiune privind un răspuns coordonat la perturbări ale infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă; de mecanismele integrate ale UE pentru un răspuns politic la crize (IPCR) existente pentru coordonarea răspunsului politic în ceea ce privește infrastructura critică cu relevanță transfrontalieră; de Planul de acțiune privind incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare prevăzut de Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei (11); de CyCLONe UE; în cadrul pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride și setul de instrumente al UE pentru contracararea amenințărilor hibride în cazul unor amenințări și campanii hibride și de sistemul de alertă rapidă în caz de dezinformare;

| (b) | să intensifice schimbul de informații la nivel operațional cu ERCC în contextul UCPM pentru a favoriza declanșarea alertelor timpurii și a-și coordona răspunsul în cadrul UCPM în cazul unor perturbări ale infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă, asigurând, astfel, un răspuns mai rapid facilitat de Uniune atunci când este necesar; |
| --- | --- |

(b)

să intensifice schimbul de informații la nivel operațional cu ERCC în contextul UCPM pentru a favoriza declanșarea alertelor timpurii și a-și coordona răspunsul în cadrul UCPM în cazul unor perturbări ale infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă, asigurând, astfel, un răspuns mai rapid facilitat de Uniune atunci când este necesar;

| (c) | să își sporească disponibilitatea de a răspunde, după caz, prin intermediul instrumentelor existente sau care urmează să fie dezvoltate, la astfel de perturbări semnificative menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(c)

să își sporească disponibilitatea de a răspunde, după caz, prin intermediul instrumentelor existente sau care urmează să fie dezvoltate, la astfel de perturbări semnificative menționate la litera (a);

| (d) | să se implice în dezvoltarea în continuare a capacităților de răspuns relevante în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (ECPP) și al rescEU; |
| --- | --- |

(d)

să se implice în dezvoltarea în continuare a capacităților de răspuns relevante în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (ECPP) și al rescEU;

| (e) | să încurajeze operatorii infrastructurii critice și autoritățile naționale relevante să își consolideze capacitățile pentru a putea a restabili rapid un nivel minim al serviciilor esențiale furnizate de acești operatori ai infrastructurii critice; |
| --- | --- |

(e)

să încurajeze operatorii infrastructurii critice și autoritățile naționale relevante să își consolideze capacitățile pentru a putea a restabili rapid un nivel minim al serviciilor esențiale furnizate de acești operatori ai infrastructurii critice;

| (f) | să încurajeze operatorii infrastructurii critice ca, atunci când reconstruiesc infrastructura critică, să o construiască astfel încât să fie cât mai rezilientă posibil, ținând seama de proporționalitatea măsurilor în ceea ce privește evaluările riscurilor și costurile, la întreaga gamă de riscuri semnificative care i se pot aplica, inclusiv în scenarii climatice nefavorabile. |
| --- | --- |

(f)

să încurajeze operatorii infrastructurii critice ca, atunci când reconstruiesc infrastructura critică, să o construiască astfel încât să fie cât mai rezilientă posibil, ținând seama de proporționalitatea măsurilor în ceea ce privește evaluările riscurilor și costurile, la întreaga gamă de riscuri semnificative care i se pot aplica, inclusiv în scenarii climatice nefavorabile.

| 26. | Statele membre sunt invitate să își intensifice lucrările pregătitoare, dacă este posibil, astfel cum se prevede în cadrul juridic consolidat privind securitatea cibernetică, urmărind obiectivul de consolidare a capacităților CSIRT naționale, având în vedere noile sarcini ale acestor CSIRT și numărul mare de entități din noi sectoare, revizuindu-și și actualizându-și în timp util strategiile de securitate cibernetică și adoptând cât mai curând posibil planuri naționale de răspuns în caz de incidente și crize de securitate cibernetică, dacă acestea nu există încă. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Statele membre sunt invitate să ia în considerare, la nivel național, mijloacele cele mai relevante pentru a se asigura că părțile interesate relevante sunt conștiente de necesitatea de a promova reziliența infrastructurii critice prin cooperarea cu furnizori și parteneri de încredere. Este important să se investească în capacități suplimentare, în special în sectoarele în care infrastructura actuală se află la sfârșitul duratei sale de viață, de exemplu infrastructura de cabluri submarine de comunicații, pentru a putea asigura continuitatea furnizării de servicii esențiale în caz de perturbări și pentru a reduce dependențele nedorite. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Statele membre sunt încurajate să acorde atenție unei comunicări strategice proactive la nivel național în contextul contracarării amenințărilor și a campaniilor hibride și având în vedere posibilitatea ca adversarii să desfășoare din străinătate acțiuni de manipulare a informațiilor și ingerințe, prin conturarea discursurilor referitoare la incidentele care vizează infrastructura critică. |
| --- | --- |

28.

Acțiuni la nivelul Uniunii

| 29. | Comisia este invitată să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a dezvolta în continuare organismele, instrumentele și capacitățile de răspuns relevante, în vederea îmbunătățirii gradului de pregătire operațională pentru a remedia efectele imediate și indirecte ale perturbărilor semnificative ale serviciilor esențiale relevante furnizate de infrastructura critică, în special experții și resursele disponibile prin intermediul ECPP și al rescEU în cadrul UCPM sau al viitoarelor echipe de răspuns rapid în caz de amenințări hibride. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Ținând seama de evoluția peisajului amenințărilor și în cooperare cu statele membre, în contextul UCPM, Comisia este invitată:






  (a) | să analizeze și să testeze în permanență caracterul adecvat și gradul de pregătire operațională a capacităților de răspuns existente; |
| --- | --- | --- |

30.

(a)

să analizeze și să testeze în permanență caracterul adecvat și gradul de pregătire operațională a capacităților de răspuns existente;

| (b) | să monitorizeze periodic și să identifice lacunele potențial semnificative în materie de capacitate de răspuns în cadrul capacităților ECPP și ale rescEU; |
| --- | --- |

(b)

să monitorizeze periodic și să identifice lacunele potențial semnificative în materie de capacitate de răspuns în cadrul capacităților ECPP și ale rescEU;

| (c) | să intensifice în continuare colaborarea transsectorială pentru a asigura un răspuns adecvat la nivelul Uniunii și să organizeze cursuri de formare sau exerciții periodice pentru a testa această colaborare în cooperare cu unul sau mai multe state membre; |
| --- | --- |

(c)

să intensifice în continuare colaborarea transsectorială pentru a asigura un răspuns adecvat la nivelul Uniunii și să organizeze cursuri de formare sau exerciții periodice pentru a testa această colaborare în cooperare cu unul sau mai multe state membre;

| (d) | să dezvolte în continuare ERCC ca centru transsectorial pentru situații de urgență la nivelul Uniunii pentru coordonarea sprijinului acordat statelor membre afectate. |
| --- | --- |

(d)

să dezvolte în continuare ERCC ca centru transsectorial pentru situații de urgență la nivelul Uniunii pentru coordonarea sprijinului acordat statelor membre afectate.

| 31. | Consiliul se angajează să inițieze lucrări în vederea aprobării unui plan de acțiune privind un răspuns coordonat la perturbările infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă, care să descrie și să stabilească obiectivele și modurile de cooperare dintre statele membre și instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii în contextul răspunsului la incidentele care vizează o astfel de infrastructură critică. Consiliul așteaptă cu interes proiectul de text al Comisiei referitor la acest plan de acțiune, bazat pe sprijinul și contribuțiile agențiilor relevante ale Uniunii. Planul de acțiune trebuie să fie pe deplin coerent și interoperabil cu protocolul operațional revizuit al Uniunii pentru contracararea amenințărilor hibride („EU Playbook”) și să țină seama de planul de acțiune existent privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică transfrontaliere de mare amploare (12) și de mandatul EU-CyCLONe prevăzut în Directiva NIS 2 și să evite suprapunerea structurilor și a activităților. Acest plan de acțiune ar trebui să respecte pe deplin mecanismele IPCR existente pentru coordonarea răspunsului. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Comisia este invitată să se consulte cu părțile interesate relevante și cu experții pentru a defini măsuri adecvate în privința eventualelor incidente semnificative ce privesc infrastructura submarină, care urmează să fie prezentate împreună cu studiul privind situația acestei infrastructuri menționat la punctul 20 litera (a), precum și pentru a elabora în continuare planificarea de contingență, scenariile de risc și obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre prevăzute în Decizia nr. 1313/2013/UE. |
| --- | --- |

32.

CAPITOLUL IV: COOPERARE INTERNAȚIONALĂ

Acțiuni la nivelul statelor membre

| 33. | Statele membre ar trebui să coopereze, după caz și în conformitate cu dreptul Uniunii, cu țările terțe relevante în ceea ce privește reziliența infrastructurii critice cu o relevanță transfrontalieră semnificativă. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Statele membre sunt încurajate să coopereze cu Comisia și cu Înaltul Reprezentant pentru a aborda în mod eficace riscurile la adresa infrastructurii critice din apele internaționale. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Statele membre sunt invitate să contribuie, în cooperare cu Comisia și Înaltul Reprezentant, la dezvoltarea și punerea în practică accelerată a setului de instrumente al UE pentru amenințările hibride și a orientărilor de punere în aplicare menționate în Concluziile Consiliului din 21 iunie 2022 privind Cadrul pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride și, ulterior, să le utilizeze pentru a asigura efectul deplin al Cadrului pentru un răspuns coordonat al UE la campaniile hibride, în special atunci când se analizează și se pregătesc răspunsuri cuprinzătoare și coordonate ale Uniunii la campaniile hibride și la amenințările hibride, inclusiv cele împotriva operatorilor infrastructurii critice. |
| --- | --- |

35.

Acțiuni la nivelul Uniunii

| 36. | Comisia și Înaltul Reprezentant sunt invitați să sprijine țările terțe relevante, după caz și în conformitate cu sarcinile și responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii, pentru a spori reziliența infrastructurii critice pe teritoriul acestor țări și în special a infrastructurii critice conectate fizic la teritoriul acestor țări și la teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Comisia și Înaltul Reprezentant, în conformitate cu sarcinile și responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii, vor spori coordonarea cu NATO în ceea ce privește reziliența infrastructurii critice de interes comun prin intermediul dialogului structurat UE-NATO privind reziliența, cu respectarea deplină a competențelor Uniunii și ale statelor membre în conformitate cu tratatele și cu principiile-cheie care ghidează cooperarea UE-NATO, astfel cum au fost convenite de Consiliul European, în special reciprocitatea, incluziunea și autonomia decizională. În acest context, cooperarea va fi continuată în cadrul dialogului structurat UE-NATO privind reziliența, integrat în mecanismul existent la nivel de personal pentru punerea în aplicare a declarațiilor comune, asigurând, în același timp, transparența și implicarea deplină a tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Comisia este invitată să ia în considerare participarea reprezentanților țărilor terțe relevante, atunci când este necesar și adecvat, în cadrul cooperării și al schimbului de informații dintre statele membre în domeniul rezilienței infrastructurii critice care este conectată fizic la teritoriul unui stat membru și la cel al unei țări terțe. |
| --- | --- |

38.

Adoptată la Bruxelles, 8 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

V. RAKUŠAN

---

(1)  Statele membre ar trebui să evalueze o astfel de relevanță în concordanță cu practicile lor naționale și pot face acest lucru bazându-se, printre alți factori, pe o evaluare a riscurilor și pe impactul și natura evenimentului.

1

(2)  Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75).

2

(3)  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).

3

(4)  Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (JO L 347, 20.12.2013, p. 924).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE (JO L 170, 12.5.2021, p. 69).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/1149 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului pentru securitate internă (JO L 251, 15.7.2021, p. 94).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 289).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

8

(9)  Acest studiu ar trebui să includă o cartografiere a capacităților și redundanțelor acesteia, vulnerabilitățile, amenințările și riscurile din perspectiva disponibilității serviciilor, impactul indisponibilității cablurilor submarine (transatlantice) asupra statelor membre și a Uniunii în ansamblu și atenuarea riscurilor, ținând seama, în același timp, de sensibilitatea acestor informații și de necesitatea de a le proteja.

9

(10)  De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită tuturor activităților de pregătire pentru un răspuns coordonat eficace la nivelul Uniunii în cazul unui incident cibernetic major transfrontalier sau al unei amenințări conexe care ar putea avea un impact sistemic asupra sectorului financiar al Uniunii, astfel cum se prevede în noul cadru juridic privind reziliența operațională digitală.

10

(11)  Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei din 13 septembrie 2017 privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare (JO L 239, 19.9.2017, p. 36).

11

(12)  Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei din 13 septembrie 2017 privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare.

12

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/12

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/02)

La 14 decembrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10940. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10940. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/13

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8102 – VALEO / FTE GROUP)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/03)

La 13 octombrie 2017, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8102. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8102. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/14

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/04)

La 30 noiembrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10927. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10927. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/15

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

19 ianuarie 2023

(2023/C 20/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0815 |
| JPY | yen japonez | 139,02 |
| DKK | coroana daneză | 7,4398 |
| GBP | lira sterlină | 0,87648 |
| SEK | coroana suedeză | 11,1533 |
| CHF | franc elvețian | 0,9921 |
| ISK | coroana islandeză | 154,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,7460 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,924 |
| HUF | forint maghiar | 396,43 |
| PLN | zlot polonez | 4,7063 |
| RON | leu românesc nou | 4,9265 |
| TRY | lira turcească | 20,3295 |
| AUD | dolar australian | 1,5726 |
| CAD | dolar canadian | 1,4603 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4696 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6978 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4326 |
| KRW | won sud-coreean | 1 340,52 |
| ZAR | rand sud-african | 18,6931 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3424 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 429,66 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6591 |
| PHP | peso Filipine | 59,099 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 35,803 |
| BRL | real brazilian | 5,6326 |
| MXN | peso mexican | 20,5437 |
| INR | rupie indiană | 88,0460 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0815

JPY

yen japonez

139,02

DKK

coroana daneză

7,4398

GBP

lira sterlină

0,87648

SEK

coroana suedeză

11,1533

CHF

franc elvețian

0,9921

ISK

coroana islandeză

154,50

NOK

coroana norvegiană

10,7460

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,924

HUF

forint maghiar

396,43

PLN

zlot polonez

4,7063

RON

leu românesc nou

4,9265

TRY

lira turcească

20,3295

AUD

dolar australian

1,5726

CAD

dolar canadian

1,4603

HKD

dolar Hong Kong

8,4696

NZD

dolar neozeelandez

1,6978

SGD

dolar Singapore

1,4326

KRW

won sud-coreean

1 340,52

ZAR

rand sud-african

18,6931

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3424

IDR

rupia indoneziană

16 429,66

MYR

ringgit Malaiezia

4,6591

PHP

peso Filipine

59,099

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

35,803

BRL

real brazilian

5,6326

MXN

peso mexican

20,5437

INR

rupie indiană

88,0460

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/16

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/06)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Compagnie Nationale à Portefeuille SA („CNP”, Belgia), |
| --- | --- |

—

Compagnie Nationale à Portefeuille SA („CNP”, Belgia),

| — | Sienna Capital Invest SCSp, („Sienna”, Belgia) și |
| --- | --- |

—

Sienna Capital Invest SCSp, („Sienna”, Belgia) și

| — | ECT Invest („ECT”, Franța). |
| --- | --- |

—

ECT Invest („ECT”, Franța).

CNP și Sienna vor dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii ECT.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni ale ECT de către o întreprindere comună creată de CNP și Sienna.

2.

| — | CNP este o firmă de investiții cu participații directe sau indirecte în mai multe societăți; |
| --- | --- |

—

CNP este o firmă de investiții cu participații directe sau indirecte în mai multe societăți;

| — | Sienna este platforma de active alternative a holdingului de investiții Groupe Bruxelles Lambert; acesta din urmă este cotat la bursă și investește în societăți care operează la nivel mondial în diverse sectoare; |
| --- | --- |

—

Sienna este platforma de active alternative a holdingului de investiții Groupe Bruxelles Lambert; acesta din urmă este cotat la bursă și investește în societăți care operează la nivel mondial în diverse sectoare;

| — | Grupul ECT este o societate franceză specializată în preluarea de deșeuri inerte, în special de pământ excavat. |
| --- | --- |

—

Grupul ECT este o societate franceză specializată în preluarea de deșeuri inerte, în special de pământ excavat.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresa poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Korean Air Lines Co. Ltd. („Korean Air”, Republica Coreea), controlată de Hanjin KAL CO., Ltd, |
| --- | --- |

—

Korean Air Lines Co. Ltd. („Korean Air”, Republica Coreea), controlată de Hanjin KAL CO., Ltd,

| — | Asiana Airline Inc. („Asiana”, Republica Coreea). |
| --- | --- |

—

Asiana Airline Inc. („Asiana”, Republica Coreea).

Korean Air va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Asiana.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Korean Air este un transportator aerian care furnizează servicii aeriene internaționale complete, inclusiv servicii de transport aerian de pasageri și de mărfuri; |
| --- | --- |

—

Korean Air este un transportator aerian care furnizează servicii aeriene internaționale complete, inclusiv servicii de transport aerian de pasageri și de mărfuri;

| — | Asiana este un transportator aerian care furnizează servicii aeriene internaționale complete, inclusiv servicii de transport aerian de pasageri și de mărfuri. |
| --- | --- |

—

Asiana este un transportator aerian care furnizează servicii aeriene internaționale complete, inclusiv servicii de transport aerian de pasageri și de mărfuri.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/19

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 20/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | PREměření, a.s. („PREmereni”, Republica Cehă), controlată în ultimă instanță de capitala Praga (Republica Cehă) și de EnBW Group (Germania), |
| --- | --- |

—

PREměření, a.s. („PREmereni”, Republica Cehă), controlată în ultimă instanță de capitala Praga (Republica Cehă) și de EnBW Group (Germania),

| — | Suas Clean Energy s.r.o. („SUAS”, Republica Cehă), controlată în ultimă instanță de fondul fiduciar František Štěpánek (Republica Cehă). |
| --- | --- |

—

Suas Clean Energy s.r.o. („SUAS”, Republica Cehă), controlată în ultimă instanță de fondul fiduciar František Štěpánek (Republica Cehă).

PREměření, a.s. și SUAS Clean Energy s.r.o. vor dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii PRE FVE Nové Sedlo, s.r.o. („JV1”) și asupra Solarpark Nové Sedlo s.r.o. („JV2”).

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | PREmereni își desfășoară activitatea în principal în domeniul serviciilor legate de achiziționarea, instalarea, verificarea și citirea dispozitivelor de măsurare a energiei și de generarea de energie electrică în centralele fotovoltaice și eoliene; |
| --- | --- |

—

PREmereni își desfășoară activitatea în principal în domeniul serviciilor legate de achiziționarea, instalarea, verificarea și citirea dispozitivelor de măsurare a energiei și de generarea de energie electrică în centralele fotovoltaice și eoliene;

| — | SUAS își desfășoară activitatea în principal în domeniul producerii de energie termică și electrică din gaze naturale și din alte surse regenerabile. |
| --- | --- |

—

SUAS își desfășoară activitatea în principal în domeniul producerii de energie termică și electrică din gaze naturale și din alte surse regenerabile.

3.

Activitățile comerciale ale JV1 și JV2 constau în dezvoltarea, construirea și exploatarea de centrale fotovoltaice în Republica Cehă.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/21

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 20/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Melocotón de Cieza”

Nr. UE: PGI-ES-02644 – 16.10.2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Melocotón de Cieza”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   
  Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   
  Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Piersici din soiurile:

| — | Baby Gold 6; |
| --- | --- |

—

Baby Gold 6;

| — | Romea. |
| --- | --- |

—

Romea.

Soiul Baby Gold 6

Soiul Baby Gold 6

Culoare

Culoare

În cazul piersicilor din soiul Baby Gold 6 cultivate în aria de influență a IGP, culoarea pieliței are o valoare a unghiului nuanței mai mare (79,23°± 0,62) decât în zonele comparabile (72,02°± 3,71). În mod similar, culoarea pulpei are o valoare a saturației mai mare (46,10 ± 0,27) decât în cazul piersicilor din alte zone (42,34 ± 0,52). Datorită acestor diferențe, pulpa este mai galbenă, cu o nuanță mai saturată de galben.

Fermitate

Fermitate

La momentul în care sunt culese, piersicile din soiul Baby Gold 6 au valori ale fermității de 21,08* ± 0,68, cu aproximativ 7 % mai mari decât valorile piersicilor din zona comparabilă (19,72 ± 1,23). Drept consecință, la momentul introducerii pe piață a fructelor, diferența față de cele din zonele comparabile este semnificativ mai mare, valorile fiind de 19,01 ± 0,64, cu aproximativ 16,34 % mai mari decât valoarea celor din zona comparabilă (16,34 ± 0,89).

Dimensiune

Dimensiune

Dimensiunea minimă: A (Diametru: 67 – < 73 mm).

Dimensiunea maximă: AAAA (Diametru: > 90 mm).

Soiul Romea

Soiul Romea

Culoare

Culoare

În cazul piersicilor din soiul Romea cultivate în aria de influență a IGP, pielița are valori ale nuanței deosebit de ridicate (78,21°± 0,47), cu 10 % mai mari decât în alte zone (70,98°± 0,26). În mod similar, valoarea saturației (56,13 ± 0,34) este cu 26,6 % mai mare decât în alte zone comparabile (44,34 ± 1,02). Datorită acestor valori, epiderma este mai galbenă.

Fermitate

Fermitate

Când sunt introduse pe piață, la 14 zile de la momentul în care sunt culese, piersicile din soiul Romea au valori ridicate ale fermității. Valorile fermității (16,55 ± 0,88) sunt cu 30 % mai mari decât în alte zone comparabile (12,51 ± 0,69).

Datorită fermității lor, piersicile din aria de influență a IGP au un termen de valabilitate mai lung decât piersicile din zona comparabilă, ca urmare a climei și a proprietăților fizice și chimice ale solului din arie. Acestea sunt descrise în secțiunea privind legătura geografică.

Dimensiune

Dimensiune

Dimensiunea minimă: A (Diametru: 67 – < 73 mm).

Dimensiunea maximă: AAAA (Diametru: > 90 mm).

Caracteristicile organoleptice ale ambelor soiuri

Caracteristicile organoleptice ale ambelor soiuri

| — | Gust dulce intens, rezultat dintr-un bun echilibru între zaharuri și aciditatea totală. Textură fermă și suculentă. Aromă plăcută, caracteristică piersicilor. |
| --- | --- |

—

Gust dulce intens, rezultat dintr-un bun echilibru între zaharuri și aciditatea totală. Textură fermă și suculentă. Aromă plăcută, caracteristică piersicilor.

| — | Culoare: Pielița are o culoare care variază de la galben-deschis la portocaliu. Soiul Romea poate avea o colorare portocalie-deschisă sau roșiatică pe porțiunile în care pielița este expusă la soare. |
| --- | --- |

—

Culoare: Pielița are o culoare care variază de la galben-deschis la portocaliu. Soiul Romea poate avea o colorare portocalie-deschisă sau roșiatică pe porțiunile în care pielița este expusă la soare.

| — | Gradul minim de fermitate la recoltare: 20 N. |
| --- | --- |

—

Gradul minim de fermitate la recoltare: 20 N.

| — | Formă: Rotunjită. Fructele din soiul Baby Gold 6 pot prezenta o mică umflătură caracteristică în vârf. |
| --- | --- |

—

Formă: Rotunjită. Fructele din soiul Baby Gold 6 pot prezenta o mică umflătură caracteristică în vârf.

3.3.   
  Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Nu se aplică.

3.4.   
  Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției se desfășoară în aria geografică delimitată.

| 1. | Plantarea |
| --- | --- |

1.

Plantarea

| 2. | Irigarea |
| --- | --- |

2.

Irigarea

| 3. | Fertilizarea |
| --- | --- |

3.

Fertilizarea

| 4. | Tăierea |
| --- | --- |

4.

Tăierea

| 5. | Răritul






  5.1. | Răritul florilor |
| --- | --- | --- |

5.

Răritul

5.1.

Răritul florilor

| 5.2. | Răritul fructelor |
| --- | --- |

5.2.

Răritul fructelor

| 6. | Recoltarea |
| --- | --- |

6.

Recoltarea

3.5.   
  Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Nu se aplică.

3.6.   
  Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Piersicile care beneficiază de IGP trebuie să poarte o etichetă de identificare numerotată, care trebuie să conțină logoul IGP. Mențiunea specifică „Melocotón de Cieza” este obligatorie. Eticheta trebuie să identifice, de asemenea, organismul de control autorizat, care acționează în calitate de organism de certificare a produsului. Organismul de control emite sau atribuie etichetele în serii, cu numere corespunzătoare, și le verifică întotdeauna. Etichetele trebuie să fie aplicate la locul de ambalare, într-un mod care să împiedice reutilizarea lor.

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Linia de delimitare a IGP „Melocotón de Cieza” este stabilită după cum urmează, fiind incluse părți ale municipalităților Cieza, Calasparra, Jumilla și Abarán:

| — | la vest:
  coincide cu limita siturilor Las Cañadas și Agua Amarga din municipalitatea Cieza; |
| --- | --- |

—

la vest:

coincide cu limita siturilor Las Cañadas și Agua Amarga din municipalitatea Cieza;

| — | la sud:
  coincide cu limita siturilor Rotas și El Macabeo din municipalitatea Calasparra; |
| --- | --- |

—

la sud:

coincide cu limita siturilor Rotas și El Macabeo din municipalitatea Calasparra;

| — | la est:
  coincide cu limita sitului Corona din municipalitatea Abarán și cu gara din Blanca; |
| --- | --- |

—

la est:

coincide cu limita sitului Corona din municipalitatea Abarán și cu gara din Blanca;

| — | la nord:
  coincide cu limita municipalității Jumilla, pe teritoriul sitului El Boquerón. |
| --- | --- |

—

la nord:

coincide cu limita municipalității Jumilla, pe teritoriul sitului El Boquerón.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Cererea de înregistrare a IGP „Melocotón de Cieza” se bazează pe caracteristicile și reputația produsului.

Un studiu științific atestă caracteristicile speciale ale piersicilor cultivate în aria de influență a IGP „Melocotón de Cieza” și, prin urmare, legătura dintre caracteristicile și calitatea produsului, pe de o parte, și originea acestuia, pe de altă parte. Studiul a fost realizat de Grupul pentru operațiunile de după recoltare și de refrigerare din Departamentul de tehnologie alimentară și echipamente agricole al Școlii tehnice superioare de agronomie din cadrul Universității Politehnice din Cartagena. Acest studiu s-a intitulat: „Studiu comparativ realizat după recoltarea soiurilor Romea și Baby Gold 6 în scopul obținerii indicației geografice protejate «Melocotón de Cieza»”. Cartagena, iulie 2018. (https://melocotondecieza.com/estudio-upct/)

Această limită a fost stabilită în funcție de criterii legate de sol, de climă și de zonele în care soiurile care beneficiază de această IGP sunt mai bine adaptate. Valoarea adăugată a produsului „Melocotón de Cieza” se bazează pe caracteristicile sale specifice, care se datorează în mare parte climei, solului și factorilor umani specifici ariei vizate de IGP.

Factori naturali

Factori naturali

Un factor datorită căruia soiurile Baby Gold 6 și Romea ale „Melocotón de Cieza” reprezintă un produs distinctiv este clima din aria geografică delimitată de producție. Iarna, temperaturile scăzute din timpul nopții variază între -2 °C și 5 °C, în timp ce temperaturile cele mai ridicate se înregistrează în lunile mai (33 °C), iunie (37 °C) și iulie (41 °C). Ca urmare a temperaturilor contrastante, aceste soiuri de piersici au o dimensiune și o culoare distinctive și caracteristice.

Calitățile specifice ale piersicilor „Melocotón de Cieza” din soiurile Romea și Baby Gold 6 sunt influențate de clima mediteraneeană extremă a ariei, caracterizată de veri deosebit de secetoase, având în vedere că precipitațiile medii anuale de-abia ating 300 mm. Precipitațiile sunt echinocțiale, luna octombrie fiind cea mai ploioasă. În plus, ca urmare a apropierii relative de Marea Mediterană și a poziției joase a terenurilor, temperatura medie anuală este cea mai ridicată din regiunea Murcia. Aceste terenuri au cea mai uscată climă din bazinul râului Segura. Datorită îmbinării tuturor acestor factori, caracteristicile specifice diferențiază piersicile din aceste soiuri de toate celelalte piersici din aceleași soiuri produse în alte zone. În plus, caracteristicile speciale ale râului Segura, care irigă câmpiile din Cieza, sunt esențiale pentru obținerea acestor proprietăți distinctive. În special în ceea ce privește caracteristicile organoleptice ale ambelor soiuri, concentrația lor de substanțe solide solubile se traduce în grade mai mari de dulceață și de fermitate.

Conform raportului emis de autoritatea responsabilă de bazinul râului Segura (Confederación Hidrográfica del Segura) (N/REF: IAMB-0015/2021) privind calitatea apei în secțiunea râului Segura care traversează municipalitatea Cieza: „Traversând municipalitatea Cieza, râul Segura este clasificat ca fiind corpul de apă «ESES0701010111 Río Segura» de la punctul de confluență cu râul Quipar până la barajul Azud de Ojós. În evaluarea finală și în planul de gestionare a apei pentru râul Segura (Plan Hidrológico del Segura, PHDS), starea generală a acestui corp de apă este clasificată ca fiind «bună». Starea ecologică este clasată în cinci categorii, de la cea mai bună la cea mai precară: foarte bună, bună, medie, slabă și foarte slabă. În acest caz, starea este «bună». Există două categorii de stare chimică: «bună» și «insuficientă». În acest caz, starea este «bună»”.

Solul

Solul

O serie de factori comuni care caracterizează solul din această arie de producție îl fac ideal pentru cultivarea acestui fruct sâmburos. În combinație cu clima, principalele caracteristici care fac ca solul să fie unic sunt: textura argilo-lutoasă și argiloasă, nivelurile de argilă de peste 30 %, pH-ul > 8,3, varul activ > 20 % și nivelurile de materie organică între 1 % și 2 %. Aceste proprietăți fizice și chimice, împreună cu multe alte proprietăți, determină calitatea, fermitatea, termenul de valabilitate și gustul: pe scurt, caracteristicile inconfundabile ale unei piersici cu o identitate locală.

Nu există o singură calitate fizică, chimică sau pedologică care să determine caracteristicile intrinseci ale produsului „Melocotón de Cieza”. Acest fruct este rezultatul unei îmbinări armonioase a unei multitudini de factori. Dintre aceștia, factorii pedologici au o importanță deosebită.

Factorul producției

Factorul producției

O caracteristică a zonei Cieza, care o diferențiază de alte zone, constă în faptul că metoda de rărit, atât pentru flori, cât și pentru fructe, este pur artizanală, floare cu floare. Aceasta diferă de alte zone din Spania, în care lucrătorii agricoli utilizează mașini de rărit pentru a îndepărta excesul de flori de pe fiecare ramură.

Utilizarea metodei tradiționale conduce la o mai bună selecție a florilor, obținându-se astfel fructe de o calitate mai bună.

Factori istorici și reputația socială

Factori istorici și reputația socială

Din punctul de vedere al aspectelor istorice, există dovezi care atestă prezența piersicilor în Cieza în secolul al III-lea d. Hr. în adăposturile din piatră din La Serreta și, într-o etapă ulterioară, în unele dintre puțurile secate ale caselor din Siyâsa, așezarea andaluză fortificată situată pe versanții muntelui Monte del Castillo, abandonată în secolul al XIII-lea. De asemenea, au fost descoperite rămășițe de sâmburi de piersici, care constituie dovezi ale practicilor agricole din livezile din Cieza de la momentul respectiv.

Analizând istoria locuitorilor din Cieza din vremuri străvechi, toate culturile erau legate într-un fel sau altul de agricultură, piersicile jucând un rol esențial.

În era modernă, dezvoltarea industrială a zonei este legată de producția semnificativă de piersici. Sectorul conservelor a fost unul dintre principalii factori care au determinat creșterea și extinderea cultivării piersicilor în întreaga zonă Cieza.

În Cieza există 8 448 de hectare de terenuri cultivate și irigate. Dintre acestea, 5 861 de hectare, adică aproximativ 70 %, sunt dedicate piersicilor [date furnizate de centrul regional de statistică din Murcia (CREM)]. Având în vedere aceste cifre, Cieza este municipalitatea cu cea mai mare producție de piersici din Europa, de peste 180 de milioane de kilograme pe an.

Produsul „Melocotón de Cieza” are o legătură vitală cu mediul social al municipalității, întrucât peste 10 000 de persoane își câștigă existența din activități legate în principal de acest fruct. Astfel, impactul local, regional și național al tuturor aspectelor legate de „Melocotón de Cieza” reflectă reputația produsului, înrădăcinată în cultura locală. Acest lucru se poate observa în cadrul diverselor festivități asociate cu „Melocotón de Cieza”, cum ar fi Conferința „Melocotón de Cieza” și festivalul piersicilor „Fiesta del Melocotón”, care a luat naștere cu și mai mult timp în urmă, în anii 1980. Printre alte evenimente se numără conferința națională privind fructele sâmburoase. În plus, „Floración de Cieza” este o activitate turistică de renume internațional care este legată în mod direct de „Melocotón de Cieza”. Premiul „Melocotón de Oro” (Piersica de Aur) se acordă anual unor persoane sau instituții pentru activitatea lor remarcabilă de promovare a dezvoltării agricole în Cieza. Premiul recunoaște importanța piersicilor pentru stimularea economiei din Cieza.

Există și alte semne care indică reputația acestui produs, înrădăcinată în cultura locală, precum și poziția acestuia la nivel local, regional și chiar internațional. Printre exemplele semnificative de utilizare a „Melocotón de Cieza” în gastronomie se numără Manjar de Cieza (biscuiții de Cieza) și specialitatea de Crăciun Murciatone, împreună cu alte rețete precum granita de piersici și Trenza de „Melocotón de Cieza” (produs de patiserie cu „Melocotón de Cieza”), precum și produse de cofetărie precum prăjitura cu „Melocotón de Cieza”.

Există, de asemenea, și jocuri tradiționale, printre care se numără „Melocotón Respondón” („Piersica obraznică”), și referințe literare, cum ar fi cartea publicată în 2017 intitulată „Rolul piersicii în istoria municipalității Cieza”. Cartea reprezintă o colecție de studii privind originea agriculturii, a suprafețelor irigate, a cultivării pomilor cu fructe sâmburoase și a celor mai utilizate soiuri plantate în arie încă din vremuri străvechi.

În plus, piersicile „Melocotón de Cieza” sunt prezente la cele mai importante târguri agricole din lume, cum ar fi Fruit Attraction și Fruit Logistica din Berlin. Piersicile au obținut, în anul 2021, premiul pentru produse al ziarului La Verdad.

Bibliografie

Bibliografie

El melocotón en la historia de Cieza (Rolul piersicii în istoria municipalității Cieza). Publicat de Asociación Cultural La Floración de Cieza. Această carte urmărește relația dintre locuitorii municipalității Cieza și piersici, din cele mai vechi timpuri. Faptul că a fost publicată o carte în mod specific pe tema produsului „Melocotón de Cieza” sugerează importanța acestuia.

Această operă reprezintă o colecție de studii privind originea agriculturii, a suprafețelor irigate, a cultivării și a celor mai reprezentative soiuri de piersici plantate în arie încă din vremuri străvechi.

În plus, aceasta trece în revistă toate activitățile și industriile care s-au dezvoltat în jurul cultivării piersicilor și care au avut un impact socioeconomic major asupra municipalității Cieza. Printre acestea se numără industria conservării, exporturile, literatura, pictura și arta culinară.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere: PGI-ES-02644

Data: 16 octombrie 2020

Link către publicare: https://cutt.ly/AT5SvJA

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 20.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 20/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 20/26

---

Comunicare în atenția lui ABDUL REHMAN MAKKI, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului (UE) 2023/140 al Comisiei

(2023/C 20/10)

1.

Pe lista întocmită de acest comitet al ONU figurează:

| — | ISIL (Da'esh) și Al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) și Al-Qaida;

| — | persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da'esh) și Al-Qaida, precum și |
| --- | --- |

—

persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da'esh) și Al-Qaida, precum și

| — | persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel. |
| --- | --- |

—

persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel.

Printre acțiunile sau activitățile care indică faptul că o persoană, un grup, o întreprindere sau o entitate „este asociat(ă) cu” ISIL (Da'esh) și Al-Qaida se numără:

| (a) | participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da'esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora; |
| --- | --- |

(a)

participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da'esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora;

| (b) | furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și materiale militare conexe oricăreia dintre acestea; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, vânzarea sau transferul de arme și materiale militare conexe oricăreia dintre acestea;

| (c) | efectuarea de recrutări pentru oricare dintre acestea sau |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de recrutări pentru oricare dintre acestea sau

| (d) | sprijinirea în alt fel a acțiunilor sau a activităților oricăreia dintre acestea. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea în alt fel a acțiunilor sau a activităților oricăreia dintre acestea.

2.

ABDUL REHMAN MAKKI poate adresa oricând o cerere Ombudsmanului ONU, însoțită de eventuale documente justificative, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi adăugat pe lista ONU menționată anterior. Cererile trebuie trimise la următoarea adresă:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Pentru mai multe informații, a se vedea:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Persoanelor și entităților menționate în anexa I li se aplică următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002:

| (1) | înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea sau posesia ori sunt controlate, în mod direct sau indirect, de către persoanele și entitățile menționate în anexa I, inclusiv de către un terț care acționează în numele sau la ordinele acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune fonduri și resurse economice, direct sau indirect, la dispoziția oricăreia dintre persoanele și entitățile incluse pe listă sau în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a), precum și |
| --- | --- |

(1)

înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea sau posesia ori sunt controlate, în mod direct sau indirect, de către persoanele și entitățile menționate în anexa I, inclusiv de către un terț care acționează în numele sau la ordinele acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune fonduri și resurse economice, direct sau indirect, la dispoziția oricăreia dintre persoanele și entitățile incluse pe listă sau în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a), precum și

| (2) | interdicția de a furniza, în mod direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire în legătură cu activități militare, inclusiv, în special, formare și asistență legată de fabricarea, întreținerea și utilizarea de armament și materiale conexe de orice tip, oricăreia dintre persoanele sau entitățile menționate în anexa 1 (articolul 3). |
| --- | --- |

(2)

interdicția de a furniza, în mod direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire în legătură cu activități militare, inclusiv, în special, formare și asistență legată de fabricarea, întreținerea și utilizarea de armament și materiale conexe de orice tip, oricăreia dintre persoanele sau entitățile menționate în anexa 1 (articolul 3).

4.

| Commission européenne |
| --- |
| „Mesures restrictives” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

„Mesures restrictives”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De asemenea, li se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune în contestare privind Regulamentul (UE) 2023/140, conform condițiilor prevăzute la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

6.

În scopul unei bune administrări, se atrage atenția persoanelor și entităților incluse pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente ale statului (statelor) membru (membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat.

---

(1)  JO L 255, 21.9.2016, p. 25.

1

(2)  JO L 19, 20.1.2023, p. 92.

2

(3)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

3

---