# Europos Sąjungos C 495/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 495 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 29d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 495

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 29d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 495/01 | Komisijos pranešimas. Gairės dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje | 1 |
| 2022/C 495/02 | Komisijos pranešimas dėl valstybėms narėms skirtų 2021–2030 m. nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo gairių | 24 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 495/01

Komisijos pranešimas. Gairės dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje

1

2022/C 495/02

Komisijos pranešimas dėl valstybėms narėms skirtų 2021–2030 m. nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo gairių

24

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 495/03 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl kartų aspekto propagavimo jaunimo reikalų srityje siekiant skatinti dialogą ir socialinę sanglaudą | 56 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 495/04 | 2022 m. gruodžio 28 d. Euro kursas | 66 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 495/03

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl kartų aspekto propagavimo jaunimo reikalų srityje siekiant skatinti dialogą ir socialinę sanglaudą

56

Europos Komisija

2022/C 495/04

2022 m. gruodžio 28 d. Euro kursas

66

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 12 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 495/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 495/1

---

KOMISIJOS PRANEŠIMAS

Gairės dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje

(2022/C 495/01)

TURINYS

| 1 | Įvadas | 2 |
| --- | --- | --- |

1

| 2 | Bendradarbiavimo projektavimo elementai ir finansavimo galimybės | 5 |
| --- | --- | --- |

2

| 3 | Sąnaudų ir naudos analizė – sąnaudų ir naudos pasidalijimo pagrindas | 8 |
| --- | --- | --- |

3

| 4 | Sąnaudų ir naudos pasidalijimo metodai | 9 |
| --- | --- | --- |

4

| Sąnaudų ir naudos pasidalijimo principai | 10 |
| --- | --- |

| Praktinis sąnaudų ir naudos pasidalijimo įgyvendinimas | 12 |
| --- | --- |

| Bendradarbiavimo pavyzdžiai | 15 |
| --- | --- |

| 5 | Sąnaudų ir naudos analizės rekomendacijų ir sąnaudų bei naudos pasidalijimo santrauka | 18 |
| --- | --- | --- |

5

| 6 | Tarpvyriausybinio susitarimo šablonas | 20 |
| --- | --- | --- |

6

| 7 | Priedas | 22 |
| --- | --- | --- |

7

1   ĮVADAS

Šiomis gairėmis siekiama padėti valstybėms narėms, pageidaujančioms dalyvauti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos srityje, rasti abipusiai naudingą sprendimą, kaip pasidalyti susijusias sąnaudas ir naudą. Jose išdėstytos sąnaudų ir naudos pasidalijimo projektavimo galimybės vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, pateikta rekomendacijų ir geriausios patirties pavyzdžių, kartu suteikiant valstybėms narėms lankstumo (1). Gairės gali būti taikomos pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės (toliau – EITP) dalį, skirtą tarpvalstybiniams projektams atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių (toliau – AEI) projektams, kuriuose apskritai naudojami bendradarbiavimo mechanizmai. Jos aktualios elektros energijos, dujų ir šilumos iš atsinaujinančiųjų išteklių projektams.

Teisinė sistema

Persvarstyta Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (toliau – Direktyva) nustatoma atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros Europos Sąjungoje teisinė sistema. Kaip nustatyta Direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės kolektyviai užtikrina, kad Sąjungos bendrojo galutinio energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, 2030 m. atitiktų Sąjungos privalomą bendrą tikslą. Šis tikslas kolektyviai įgyvendinamas pasitelkiant nacionalinius įnašus, kuriuos visos valstybės narės turi nustatyti savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (toliau – NEKSVP). Direktyvoje taip pat pripažįstamas tarpvalstybinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimo pobūdis, o valstybės narės skatinamos bendradarbiauti šioje srityje, be kita ko, pasitelkdamos esamus bendradarbiavimo mechanizmus, pavyzdžiui, statistinius perdavimus, valstybių narių bendrus projektus, valstybių narių ir trečiųjų šalių bendrus projektus arba bendras paramos schemas (2).

Įgyvendinant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, „EITP – Energetika“ papildyta priemone, kuria siekiama remti tarpvalstybinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą. Tarpvalstybinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų koncepcija, apibrėžta EITP reglamente (3), grindžiama Direktyvoje nustatytais bendradarbiavimo mechanizmais.

Bendradarbiavimo motyvai

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas gali sudaryti sąlygas ekonomiškai efektyviau įgyvendinti Sąjungos tikslą ir nacionalinius įnašus, išplečiant projektų bazę ir kartu suteikiant valstybėms narėms papildomo lankstumo siekiant savo tikslų. Be to, pasienio regionai atlieka svarbų „Europos integracijos laboratorijų“ vaidmenį (4). Kadangi valstybių narių geografiniai ir gamtos ištekliai atsinaujinančiųjų išteklių energijai eksploatuoti yra skirtingi, gamybos sąnaudos įvairiose šalyse labai skiriasi. Valstybė narė („priimančioji šalis“), gaminanti atsinaujinančiųjų išteklių energijos perteklių, t. y. daugiau, nei jai reikia savo įnašui padengti, gali nuspręsti bendradarbiauti su kita valstybe nare („prisidedančiąja šalimi“), kuri nori bendrai finansuoti šią veiklą. Toks bendradarbiavimas bus naudingas abiem šalims. Priimančioji šalis gaus papildomą finansavimą ir nepiniginę naudą, susijusią su naujo įrenginio statyba ir eksploatavimu (pvz., didesnį energijos tiekimo saugumą, darbo vietų kūrimą, teigiamą šalutinį poveikį dėl aktyvesnio naujovių diegimo), o prisidedančioji šalis pasieks savo tikslą ekonomiškai efektyviau nei šalies viduje. Bendradarbiavimo mechanizmai taip pat prisideda prie dalijimosi gerąja patirtimi, reguliavimo sistemų derinimo ir administracinių procedūrų supaprastinimo valstybėse narėse.

Motyvai, dėl kurių renkamasi bendradarbiauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, skiriasi priklausomai nuo projekto. Tipiškiausios bendradarbiavimo priežastys yra tikslo pasiekimas mažesnėmis sąnaudomis, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo didinimas, indėlis į infrastruktūros gerinimą, energetinio saugumo didinimas, visuomenės pritarimo konkrečiai technologijai didinimas, inovatyvių technologijų arba infrastruktūros sprendimų (bendras) bandymas, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo į rinką skatinimas siekiant stiprinti ES energijos vidaus rinką.

Be to, atsinaujinančiųjų išteklių energijos rinkos vertės valstybėse narėse gali labai skirtis, priklausomai, be kita ko, nuo skirtingų gamybos rūšių, esamų įrenginių pajėgumų ir jungčių bei vidaus tinklo transportavimo pajėgumų. Bendradarbiaudamos tarpusavyje, valstybės narės, kurių rinkos vertė yra mažesnė, gali pasinaudoti projektais, kurių rinkos vertė yra didesnė nei jų pačių, todėl sumažėja paramos išmokos.

Bendradarbiauti gali dvi arba kelios šalys ir (arba) regionai arba pasienio vietovės (5), o sudėtingumas ir koordinavimo reikalavimai paprastai didėja kartu su dalyvaujančių subjektų skaičiumi.

| Tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys. Vokietijos ir Danijos abipusiai atviri aukcionai (6)

  2016 m. Vokietija ir Danija surengė du tarpvalstybinius fotovoltinės energijos aukcionus, kuriuose galėjo dalyvauti kitoje šalyje organizuojamų projektų rengėjai. Abipusiai atviri aukcionai buvo grindžiami dvišalėmis derybomis pasiektu bendradarbiavimo susitarimu. Kiekvienas atviras aukcionas buvo rengiamas atsižvelgiant į atitinkamoje šalyje galiojančią paramos fotovoltiniams įrenginiams sistemą. Be to, į bendradarbiavimo susitarimą buvo įtraukti susitarimai dėl nacionalinių vietos apribojimų, keitimosi duomenimis ir įnašų siekiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų. Kalbant apie sąnaudų pasidalijimą, pardavimą aukcione organizuojanti šalis moka paramos išmokas visiems įrenginiams, su kuriais sudaryta sutartis, ir gauna išsamius AEI statistinius duomenis. Jokių papildomų sąnaudų ar naudos nėra.
  Po tarpvalstybinių aukcionų visi laimėję projektai buvo įgyvendinti Danijoje. Vokietijos atvirame aukcione buvo nustatytos gerokai mažesnės kainos nei ankstesniuose Vokietijos nacionaliniuose aukcionuose. Tuo pačiu laikotarpiu Danijoje nacionaliniai aukcionai nebuvo rengiami. Danijos aukcione nedalyvavo nė vienas Vokietijos projektas. Tokią padėtį, be kita ko, lėmė nedidelis Vokietijoje rengiamų projektų didžiausias pajėgumas (tik 2,4 MW iš bendros 20 MW aukciono apimties), nacionalinis aukcionas Vokietijoje, įvykęs vos po kelių dienų, sandorio išlaidos, susijusios su susipažinimu su Danijos aukcionų sistema, taip pat Danijoje taikoma fiksuotoji priemoka, dėl kurios įrenginių operatoriai susidūrė su ilgalaikės elektros energijos kainos rizika. Danijoje organizuojamiems projektams buvo naudinga dalyvauti Vokietijos aukcione, nes 2016 m. nacionaliniai fotovoltinės energijos aukcionai ten nebuvo rengiami. Konkurencingesnių Danijos pasiūlymų priežastys nėra aiškios, tačiau tikėtina, kad aukcionuose dalyvaujančiose vietose yra geresni fotovoltinės energijos ištekliai, galimybė statyti fotovoltinius įrenginius žemės ūkio paskirties žemėje (Vokietijoje ši galimybė netaikoma), taip pat aplinkybė, kad nėra kitų galimybių gauti vidaus paramą, todėl pasiūlymai yra agresyvesni.
  Šie abipusiai atviri aukcionai parodė, kad bendradarbiaujant valstybėms narėms galima pasiekti didesnį efektyvumą, palyginti su nacionaliniais aukcionais. Be to, iš jų aiškiai matyti, kad nustatant bendradarbiavimo susitarimo terminus ir rengiant jo projektą reikėtų atsižvelgti į nacionalines paramos schemas ir aukcionų tvarkaraščius. Šalys taip pat turi atsižvelgti į rinkos sąlygas ir kitus veiksnius, darančius įtaką projektų išlaidoms, kad būtų išvengta netikėtumų, susijusių su sutarčių paskirstymu tarp šalių.

  Tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys. Bendra Švedijos ir Norvegijos sertifikatų sistema

  2012 m. pradėjo veikti tarpvalstybinė Švedijos ir Norvegijos žaliosios elektros energijos paramos schema, kuria siekiama skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių didinimą abiejose šalyse. Iki šiol tai yra vienintelė bendra paramos schema, įgyvendinta pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje numatytus bendradarbiavimo mechanizmus. Prieš pradedant taikyti schemą, vyko ilgos abiejų šalių derybos. Ypač sunku buvo susitarti dėl tinkamo sąnaudų ir naudos pasidalijimo. Politinis susitarimas dėl 50:50 naštos pasidalijimo sudarė sąlygas galutiniam susitarimui.
  Šiai schemai buvo naudinga Švedijos ilgametė patirtis, įgyta šalyje veikiant panašiai nacionalinei sertifikatų rinkai. Rinkos priemonė. Pagal šią schemą abiejose šalyse atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminantiems įrenginiams už kiekvieną pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos megavatvalandę (MWh) suteikiamas žaliasis sertifikatas, kuriuo vėliau galima prekiauti rinkoje. Švedijos ir Norvegijos elektros energijos tiekėjai (ir kai kurie galutiniai naudotojai) privalo įsigyti sertifikatus, proporcingus jų gaminamos ir (arba) suvartojamos elektros energijos daliai.
  Atsižvelgiant į tai, kad sistema sėkmingai pasiekė užsibrėžtą atsinaujinančiųjų energijos išteklių, daugiausia vėjo ir hidroenergijos, diegimo tikslą ir net jį viršijo, nuo 2022 m. sausio mėn. sistemoje nebebuvo galima dalyvauti naujiems dalyviams. Nors Švedijoje ir Norvegijoje pagrindinės schemos savybės buvo vienodos ir abi šalys siekė bendro gamybos tikslo, išreikšto teravatvalandėmis (TWh), jos taip pat išlaikė tam tikrą schemos parametrų lankstumą. Be to, nėra bendros institucijos, kuri būtų atsakinga už įgyvendinimą ir stebėseną, tačiau kiekviena šalis yra paskyrusi po nacionalinį subjektą. Iš to matyti, kad naudinga pripažinti, jog kuriant bendrą schemą reikalingas lankstumas. Be to, dėl palyginamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialo ir panašių sąnaudų struktūrų buvo lengviau susitarti dėl pagrindinių schemos ypatybių. Tai pasakytina ir apie derybas dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo, kurios paprastai būna sudėtingesnės, jei bendradarbiaujančių šalių sąnaudos ir nauda labai skiriasi. |
| --- |

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys. Vokietijos ir Danijos abipusiai atviri aukcionai (6)

2016 m. Vokietija ir Danija surengė du tarpvalstybinius fotovoltinės energijos aukcionus, kuriuose galėjo dalyvauti kitoje šalyje organizuojamų projektų rengėjai. Abipusiai atviri aukcionai buvo grindžiami dvišalėmis derybomis pasiektu bendradarbiavimo susitarimu. Kiekvienas atviras aukcionas buvo rengiamas atsižvelgiant į atitinkamoje šalyje galiojančią paramos fotovoltiniams įrenginiams sistemą. Be to, į bendradarbiavimo susitarimą buvo įtraukti susitarimai dėl nacionalinių vietos apribojimų, keitimosi duomenimis ir įnašų siekiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų. Kalbant apie sąnaudų pasidalijimą, pardavimą aukcione organizuojanti šalis moka paramos išmokas visiems įrenginiams, su kuriais sudaryta sutartis, ir gauna išsamius AEI statistinius duomenis. Jokių papildomų sąnaudų ar naudos nėra.

Po tarpvalstybinių aukcionų visi laimėję projektai buvo įgyvendinti Danijoje. Vokietijos atvirame aukcione buvo nustatytos gerokai mažesnės kainos nei ankstesniuose Vokietijos nacionaliniuose aukcionuose. Tuo pačiu laikotarpiu Danijoje nacionaliniai aukcionai nebuvo rengiami. Danijos aukcione nedalyvavo nė vienas Vokietijos projektas. Tokią padėtį, be kita ko, lėmė nedidelis Vokietijoje rengiamų projektų didžiausias pajėgumas (tik 2,4 MW iš bendros 20 MW aukciono apimties), nacionalinis aukcionas Vokietijoje, įvykęs vos po kelių dienų, sandorio išlaidos, susijusios su susipažinimu su Danijos aukcionų sistema, taip pat Danijoje taikoma fiksuotoji priemoka, dėl kurios įrenginių operatoriai susidūrė su ilgalaikės elektros energijos kainos rizika. Danijoje organizuojamiems projektams buvo naudinga dalyvauti Vokietijos aukcione, nes 2016 m. nacionaliniai fotovoltinės energijos aukcionai ten nebuvo rengiami. Konkurencingesnių Danijos pasiūlymų priežastys nėra aiškios, tačiau tikėtina, kad aukcionuose dalyvaujančiose vietose yra geresni fotovoltinės energijos ištekliai, galimybė statyti fotovoltinius įrenginius žemės ūkio paskirties žemėje (Vokietijoje ši galimybė netaikoma), taip pat aplinkybė, kad nėra kitų galimybių gauti vidaus paramą, todėl pasiūlymai yra agresyvesni.

Šie abipusiai atviri aukcionai parodė, kad bendradarbiaujant valstybėms narėms galima pasiekti didesnį efektyvumą, palyginti su nacionaliniais aukcionais. Be to, iš jų aiškiai matyti, kad nustatant bendradarbiavimo susitarimo terminus ir rengiant jo projektą reikėtų atsižvelgti į nacionalines paramos schemas ir aukcionų tvarkaraščius. Šalys taip pat turi atsižvelgti į rinkos sąlygas ir kitus veiksnius, darančius įtaką projektų išlaidoms, kad būtų išvengta netikėtumų, susijusių su sutarčių paskirstymu tarp šalių.

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo pavyzdys. Bendra Švedijos ir Norvegijos sertifikatų sistema

2012 m. pradėjo veikti tarpvalstybinė Švedijos ir Norvegijos žaliosios elektros energijos paramos schema, kuria siekiama skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių didinimą abiejose šalyse. Iki šiol tai yra vienintelė bendra paramos schema, įgyvendinta pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje numatytus bendradarbiavimo mechanizmus. Prieš pradedant taikyti schemą, vyko ilgos abiejų šalių derybos. Ypač sunku buvo susitarti dėl tinkamo sąnaudų ir naudos pasidalijimo. Politinis susitarimas dėl 50:50 naštos pasidalijimo sudarė sąlygas galutiniam susitarimui.

Šiai schemai buvo naudinga Švedijos ilgametė patirtis, įgyta šalyje veikiant panašiai nacionalinei sertifikatų rinkai. Rinkos priemonė. Pagal šią schemą abiejose šalyse atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminantiems įrenginiams už kiekvieną pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos megavatvalandę (MWh) suteikiamas žaliasis sertifikatas, kuriuo vėliau galima prekiauti rinkoje. Švedijos ir Norvegijos elektros energijos tiekėjai (ir kai kurie galutiniai naudotojai) privalo įsigyti sertifikatus, proporcingus jų gaminamos ir (arba) suvartojamos elektros energijos daliai.

Atsižvelgiant į tai, kad sistema sėkmingai pasiekė užsibrėžtą atsinaujinančiųjų energijos išteklių, daugiausia vėjo ir hidroenergijos, diegimo tikslą ir net jį viršijo, nuo 2022 m. sausio mėn. sistemoje nebebuvo galima dalyvauti naujiems dalyviams. Nors Švedijoje ir Norvegijoje pagrindinės schemos savybės buvo vienodos ir abi šalys siekė bendro gamybos tikslo, išreikšto teravatvalandėmis (TWh), jos taip pat išlaikė tam tikrą schemos parametrų lankstumą. Be to, nėra bendros institucijos, kuri būtų atsakinga už įgyvendinimą ir stebėseną, tačiau kiekviena šalis yra paskyrusi po nacionalinį subjektą. Iš to matyti, kad naudinga pripažinti, jog kuriant bendrą schemą reikalingas lankstumas. Be to, dėl palyginamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialo ir panašių sąnaudų struktūrų buvo lengviau susitarti dėl pagrindinių schemos ypatybių. Tai pasakytina ir apie derybas dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo, kurios paprastai būna sudėtingesnės, jei bendradarbiaujančių šalių sąnaudos ir nauda labai skiriasi.

Bendradarbiavimo kliūtys

Nepaisant nustatytos ir gerai ištirtos bendradarbiavimo naudos siekiant bendrų ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, nuo 2009 m. faktiškai įgyvendinta nedaug bendradarbiavimo projektų, kuriuose naudojami bendradarbiavimo mechanizmai (7), o bendradarbiavimo mechanizmai vis dar naudojami retai. Iš įrodymų (8) matyti, kad vis dar esama kliūčių, trukdančių naudotis bendradarbiavimo mechanizmais, kurios gali būti politinio, techninio, teisinio ir reguliavimo, taip pat socialinio ir ekonominio bei aplinkosauginio pobūdžio. Valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys taip pat nurodo administracines kliūtis, susijusias su procedūriniais veiksmais, reikalingais bendradarbiavimo projektui planuoti ir įgyvendinti, ir kliūtis, susijusias su sąnaudų ir naudos kiekybiniu įvertinimu ir pasidalijimu. Tačiau pastaraisiais metais suintensyvėjo valstybių narių diskusijos dėl bendradarbiavimo mechanizmų naudojimo ir aptariami keli galimi projektai (9). Didėjant spaudimui sparčiai mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro laikantis Europos žaliojo kurso, pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį ir planą „RePowerEU“, reikia dažniau naudotis bendradarbiavimo mechanizmais.

Taikymo sritis

Šiomis gairėmis (toliau – Gairės) siekiama padėti valstybėms narėms planuoti, rengti ir įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus naudojant bendradarbiavimo mechanizmus (10). Aiškinant sąnaudų ir naudos pasidalijimo galimybes ir projektavimo elementus, jomis siekiama padėti įveikti kliūtį, trukdančią plačiau naudotis bendradarbiavimo mechanizmais.

Ankstesnės gairės dėl sąnaudų ir naudos paskirstymo apsiriboja sąnaudų ir naudos analizės metodika, kurią Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-E) parengė tinklo plėtros projektams pagal Reglamentą (ES) 2022/869, ir nebuvo jokių gairių, susijusių su gamybos įrenginių sąnaudų ir naudos pasidalijimu. Todėl šiomis gairėmis siekiama aiškiau apibūdinti galimas sąnaudų ir naudos analizės bei paskirstymo galimybes ir laisvės laipsnius, taikomus įvairioms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms. Nors jų tikslas yra aprėpti bendradarbiavimą visų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų srityje, jose atsižvelgiama į aspektus, būdingus (radialiniams) jūros vėjo energijos projektams, nes toks bendradarbiavimas tampa vis svarbesnis, tačiau susiduriama su tam tikromis techninėmis ir praktinėmis įgyvendinimo problemomis. Sąnaudų ir naudos analizės bei paskirstymo aspektai, susiję su hibridiniais jūros energijos projektais, bus išsamiai aptarti būsimose 2024 m. gairėse, kaip koordinuoti jūros energijos perdavimo projektų, vykdomų kartu su atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektais, sąnaudų ir naudos pasidalijimą pagal jūros baseiną ir atskirų hibridinių projektų sąnaudų ir naudos pasidalijimą (11).

Gairių struktūra. Pirmiausia apibūdinami svarbiausi atsinaujinančiųjų išteklių energijos paramos schemų projektavimo elementai, daugiausia dėmesio skiriant atitinkamiems tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų sąnaudų ir naudos pasidalijimo aspektams. Tolesniame skyriuje aprašomi sąnaudų ir naudos analizės, kaip sąnaudų ir naudos pasidalijimo išankstinės sąlygos ir pagrindinės priemonės atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų bendrai socialinei naudai įvertinti, bendrieji metodai ir principai. Galiausiai pateikiama informacija apie tai, kaip bendradarbiaujančioms šalims pasidalyti sąnaudas ir naudą, pateikiama rekomendacijų, pavyzdžių ir geriausios patirties atvejų. Bendradarbiavimo susitarimo projektas pateiktas 6 skyriuje.

2   BENDRADARBIAVIMO PROJEKTAVIMO ELEMENTAI IR FINANSAVIMO GALIMYBĖS

Tardamosi dėl bendradarbiavimo projekto, valstybės narės turės suderinti daugybę aspektų, įskaitant pagrindinius bendradarbiavimo tikslus ir principus, bendradarbiavimo mechanizmą (-us), kuris (-ie) gali būti naudojamas (-i) šiems tikslams pasiekti, taip pat bendradarbiavimo apimtį ir sąlygas. Kalbant apie pastarąjį elementą, valstybėms narėms gali tekti pasirinkti paramos schemą ir susitarti, kaip bus paskirstomos projekto sąnaudos ir nauda. Skirtingi bendradarbiavimo mechanizmo (-ai) ir paramos schemos (jei taikoma) projektavimo elementai gali lemti skirtingus rezultatus, susijusius su sąnaudomis ir nauda.

Kaip pirmiau nurodyta, valstybės narės, tardamosi dėl bendradarbiavimo projekto, gali siekti skirtingų tikslų. Tačiau bet kuriuo atveju jos norės užtikrinti, kad bendradarbiavimas būtų abipusiai naudingas ir kad sąnaudos ir nauda būtų paskirstytos taip, kad atitiktų tą tikslą. Bendra logika yra tokia, kad prisidedančioji šalis prisidės prie paramos išlaidų mainais už AEI statistinius duomenis. Valstybių narių siekiami daliniai tikslai gali būti, pavyzdžiui, tikslas sumažinti AEI integracijos išlaidas perkeliant diegimą į šalis, kuriose sistemos integracijos išlaidos yra mažesnės. Kita vertus, priimančiosios šalys taip pat atsižvelgs į šias sąnaudas ir į tai, kiek jos atsispindi paramos išmokose, t. y. ar jas padengia atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų rengėjai, ar patiria kitos suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, perdavimo sistemos operatoriai arba galutiniai vartotojai. Kadangi sistemos integracijos išlaidos gali būti didelės, priimančiosios šalys gali numatyti atitinkamą kompensaciją.

Bendradarbiavimo mechanizmo pasirinkimas

Bendradarbiavimo mechanizmo pasirinkimas priklauso nuo konkrečių tikslų, kurių siekia valstybės narės. Apskritai galima teigti, kad jei vienintelis uždavinys yra pasiekti trumpalaikių tikslų mažesnėmis sąnaudomis arba greitai sumažinti likusį atotrūkį nuo tikslo nedidelėmis nacionalinėmis pastangomis, statistiniai perdavimai yra tinkamiausias pasirinkimas, nes jiems būdingos mažiausios sandorio išlaidos ir jie paprastai nėra labai sudėtingi. Kita vertus, statistiniai perdavimai neskatina papildomų atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimo, nebent parduodančioji šalis pajamas skiria naujiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams.

Jei siekiama sukurti ar išbandyti (naujas) technologijas, taip pat gali būti vykdomi bendri projektai. Bendros paramos schemos yra sudėtingiausias bendradarbiavimo mechanizmas, dėl kurio patiriamos didžiausios sandorio išlaidos. Tačiau dėl bendrų paramos schemų gali padidėti išlaidų efektyvumas ir ilgalaikis rinkos stabilumas bei likvidumas. Kuo didesnė bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos projektuose, kurie įgyvendinami per tam tikrą laiką, apimtis, tuo labiau pateisinamas sudėtingo mechanizmo pasirinkimas.

Taip pat reikėtų pažymėti, kad bendradarbiavimo mechanizmai nėra vienas kitam prieštaraujantys ir kad valstybės narės gali į vieną susitarimą įtraukti daugiau nei vieną mechanizmą. Kalbant apie sąnaudų ir naudos pasidalijimą, rekomenduojama griežtai atskirti kiekvieno projekto sąnaudas ir naudą ir nesumuoti jų derinant kelis projektus.

Paramos formos pasirinkimas

Nors rinka grindžiamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimo apimtis auga, ir toliau dažniausiai naudojamasi paramos schema. Tai pasakytina ir apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Iš esmės valstybės narės gali rinktis, ar naudotis priimančiosios šalies paramos schema, ar atverti prisidedančiosios valstybės narės valstybės narės paramos schemą, ar sukurti naują specialiai pritaikytą bendrą paramos schemą. Reikia apibrėžti įvairius šios schemos projektavimo elementus. Taip pat reikėtų pažymėti, kad paramos schema nebūtinai reiškia realias paramos išmokas, nes jos gali tapti nebeaktualios, kai yra pasiūlymų už nulinę kainą, t. y. projektų rengėjai nori įgyvendinti projektą be jokių subsidijų.

Priimančiosios šalies paramos schemos pasirinkimas yra pranašesnis, nes juo užtikrinamas sklandus integravimas į nacionalinę reguliavimo sistemą. Priešingai, pasirinkus prisidedančiosios valstybės narės paramos schemą, valstybėje narėje, kurioje yra įrenginys, lygiagrečiai bus taikomos dvi schemos, o tai gali prieštarauti jos reguliavimo sistemai. Kita vertus, naujos bendros paramos schemos sukūrimas susijęs su didesnėmis sandorio išlaidomis, tačiau jos pranašumas yra tinkamumas naudoti pagal paskirtį ir didesnis veiksmingumas įgyvendinant didesnius bendradarbiavimo planus. Tokiu atveju reikia identifikuoti nacionalines arba regionines institucijas, atsakingas už schemos valdymą. Valstybės narės taip pat gali pasirinkti priimančiosios arba prisidedančiosios šalies schemą kaip atskaitos tašką, tačiau susitarti dėl skirtingų atskirų aspektų projektavimo elementų.

Apibrėžiant paramos schemą reikia atsižvelgti į toliau nurodytus elementus, tačiau kiekvienu konkrečiu atveju tiksli struktūra ir ypatumai skirsis.

Išankstinis tyrimas, vietos atranka, leidimų išdavimas ir parengiamieji darbai

Apskritai galima išskirti centralizuotą (vyriausybės vadovaujamą) modelį ir decentralizuotą (rengėjų vadovaujamą) modelį išankstiniam tyrimui, vietos atrankai, leidimų išdavimui ir parengiamiesiems darbams vykdyti. Taikant centralizuotą modelį, valstybė arba valstybinė įstaiga yra atsakinga už šiuos procesus, juos skatina ir prisiima su jais susijusias sąnaudas bei riziką (12). Taikant decentralizuotą modelį, iš anksto apibrėžtoje zonoje projektų rengėjai atrenka vietas, jas ištiria ir atlieka parengiamuosius darbus. Priklausomai nuo to, kas iš pradžių padengia išankstinio tyrimo, vietos atrankos ir parengiamųjų darbų išlaidas, gali prireikti kompensacijos.

Tinklo sąnaudų paskirstymo tvarka

Bendradarbiaujančios valstybės narės taip pat turės nuspręsti dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos rengėjų ir perdavimo sistemos operatorių sąsajos, kai kalbama apie tinklo režimą. Taikant „seklųjį“ sąnaudų paskirstymo metodą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų rengėjai padengia prijungimo prie artimiausio tinkamo prijungimo taško jau esančiame tinkle (paprastai tai būna pastotė) sąnaudas, o perdavimo sistemos operatoriai – bet kokio reikiamo tinklo stiprinimo sąnaudas. „Seklieji“ sąnaudų metodai yra mažiausių sąnaudų variantas projektų rengėjams (nes tinklo stiprinimo išlaidas paprastai padengia perdavimo sistemos operatoriai ir (arba) skirstomųjų tinklų operatoriai), o kartu sudaromos sąlygos užtikrinti tinkamą sąnaudų skaidrumą ir nuoseklumą. Tačiau projektai gali vėluoti dėl būtinų perdavimo sistemos operatorių ir (arba) skirstomųjų tinklų operatorių atliekamų tinklo stiprinimo darbų, kol bus galima įgyvendinti jungtį.

Taikant giluminį sąnaudų paskirstymo metodą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų rengėjai turi padengti visas prijungimo sąnaudas, taip pat bet kokias tolesnes tinklo stiprinimo sąnaudas, susijusias su naujo įrenginio integravimu į sistemą. Pagrindinis giluminio sąnaudų paskirstymo metodo trūkumas yra galimai labai didelės pradinės prijungimo sąnaudos, o tinklo stiprinimo sąnaudos paprastai yra neapibrėžtos ir sunkiai prognozuojamos rengėjams (13). Tačiau taikant šį metodą iš projektų rengėjų dažnai nereikalaujama mokėti sistemos naudojimo mokesčių už vykdomą tinklo stiprinimą.

Galimos ir mišrios formos. Priklausomai nuo tikslios specifikacijos, mišrūs modeliai gali turėti abiejų metodų trūkumų ir (arba) pranašumų.

Finansinės paramos formos

Pagrindinės finansinės paramos formos yra „veiklos parama“ ir „investicinė pagalba“ (išankstinė arba periodinė, pvz., metinė). Svarbiausios veiklos paramos formos yra fiksuotosios priemokos, vienpusės kintamosios priemokos ir abipusės kintamosios priemokos (sandoriai dėl kainų skirtumo) (14).

Fiksuotųjų priemokų atveju bendra parama nepriklauso nuo elektros energijos kainų. Be to, fiksuotąsias priemokas lengviau administruoti, tačiau dėl jų rengėjai patiria galimai didelę rinkos pajamų riziką ir yra skatinami gaminti elektros energiją net tuo metu, kai papildoma gamyba nereikalinga. Ilgalaikė rinkos pajamų rizika gali būti mažinama taikant kintamąsias priemokas, bet dėl to galimas bendrų paramos išlaidų poveikis elektros energijos kainoms, kurios yra mažesnės už vartotojų mokamą vykdymo kainą. Jei teikiama išankstinė arba metinė investicinė pagalba, įrenginiai iš esmės patiria visą elektros energijos rinkos pajamų riziką.

Investicinė pagalba arba parama skiriasi nuo veiklos paramos tuo, kad dalis projekto investicinių sąnaudų padengiama prieš pradedant eksploatuoti įrenginį ir gaminti elektros energiją. Nors investicinė pagalba retai teikiama valstybių narių lygmeniu, tikimasi, kad ji taps vis aktualesnė, atsižvelgiant į ES finansavimo mechanizmus, pavyzdžiui, naują tarpvalstybinių projektų finansavimo liniją pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP).

Priimant sprendimą dėl finansinės paramos modelio, rekomenduojama pradėti diskusiją nuo dalyvaujančiose valstybėse narėse galiojančių paramos schemų modelių, jei bent vienoje iš bendradarbiaujančių šalių yra nacionalinė schema, taikoma atitinkamai technologijai. Jei bendradarbiaujančiose valstybėse tokios schemos nėra, pavyzdžiu galėtų būti valstybių narių, turinčių panašių savybių ir tikslų, patirtis. Priimdamos sprendimą dėl projektavimo elementų, bendradarbiaujančios valstybės turėtų siekti užtikrinti reguliarų naujo įrenginio eksploatavimą ir priežiūrą, kuo labiau sumažinti būtinas paramos išlaidas per visą jo eksploatavimo laikotarpį, apriboti per didelės arba per mažos kompensacijos riziką, apskritai sumažinti finansinę riziką ir apsvarstyti paramos schemos poveikį vartotojams.

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo atveju valstybės narės gali taikyti kintamąją priemoką (vienpusę arba abipusę), pavyzdžiui, sandorius dėl kainų skirtumo. Sandoriais dėl kainų skirtumo visų pirma užtikrinamas kainų stabilumas ir kartu ribojamas pernelyg didelis nenumatytas pelnas, kurį galima gauti esant labai aukštoms rinkos kainoms. Svarbu pažymėti, kad veikiant dviem elektros energijos rinkoms, kuriose vyrauja dvi skirtingos elektros energijos kainos, reguliavimo institucijai (-oms) sudėtingiau apskaičiuoti paramos išmokas ir gali padidėti rizika investuotojams į atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Dėl to išauga administracinės ir sandorio išlaidos, gali prireikti kompensacinių išmokų, kurias nelengva ex ante įvertinti. Todėl, siekiant sumažinti šią riziką, valstybės narės turėtų iš anksto susitarti dėl orientacinės rinkos. Jei tokios kliūtys bus įveiktos, pagal bendras paramos schemas gali būti teikiamos veiksmingesnės ir mažesnės paramos sumos, būtinos bet kokiam atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų investicijų deficitui padengti, nei pagal nacionalines paramos schemas, taip sumažinant bendrą paramos sumą, kurią finansuoja kiekvienos valstybės narės mokesčių mokėtojai.

Nors į veiksmų, kurių gali imtis valstybės narės, svarstančios galimybę įgyvendinti tarpvalstybinius bendradarbiavimo projektus atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, taikymo sritį tai nepatenka, svarbu pažymėti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų rengėjai gali turėti galimybę pasinaudoti kitais konkurencingo finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (toliau – EIB) priemonėmis, arba susitarti dėl elektros energijos pirkimo sutarčių (toliau – EEPS) su užsakovais.

Konkurso ir (arba) aukciono projektas

Apskritai, kalbant apie paramą atsinaujinančiųjų išteklių energijai Europos Sąjungoje, administraciniais metodais nustatytų tarifų arba kvotų svarba mažėja, o aukcionų reikšmė didėja. Yra daug galimybių rengti konkursus ir (arba) aukcionus paramai atsinaujinančiųjų išteklių energijai skirti. Svarbiausi projekto elementai yra aukciono technologija, apimtis, laikas, pasiūlymo dydis, išmokamos paramos rūšis, išankstinės atrankos ir sutarties skyrimo kriterijai, taip pat tai, ar naudojami kelių, ar atskirų pozicijų konkursai.

Bendradarbiavimo atveju aukcionai gali būti įvairių formų, visų pirma vienašaliai, abipusiai ir bendri aukcionai. Pasirinktas aukciono tipas savo ruožtu turės įtakos paramos mechanizmui, pvz., vienašaliuose aukcionuose bus taikoma prisidedančios šalies paramos schema, t. y. vienašališkai atveriama paramos schema priimančiosios valstybės narės projektams. Abipusiuose aukcionuose abi šalys atveria savo atitinkamas paramos schemas, o bendruose aukcionuose bendradarbiaujančios šalys sukuria specialiai pritaikytą paramos schemą, kad ji būtų suderinta su visais bendradarbiavimo projekto aspektais. Paprastai valstybė narė, mokanti paramos išlaidas, turėtų gauti atitinkamus AEI statistinius duomenis. Valstybės narės taip pat gali sudaryti skirtingus susitarimus dėl pasiektų tikslų perdavimo laikotarpio ir dėl to, ar dalių perleidimas prisidedančiajai valstybei narei tęsiamas pasibaigus paramos laikotarpiui iki įrenginio techninio eksploatavimo pabaigos. Tai turės įtakos sąnaudų ir naudos pasidalijimui. Pavyzdžiui, valstybės narės gali susitarti, kad įrenginys pradės prisidėti prie priimančiosios šalies tikslo pasiekimo pasibaigus paramos laikotarpiui, kad būtų kompensuota už vietos suteikimą ir faktą, kad ji patiria sistemos integracijos išlaidų.

Bendradarbiavimo finansavimas

Valstybės narės ne tik pasirinks bendradarbiavimo mechanizmą ir (atitinkamais atvejais) suderins paramos schemos projektavimo elementus, bet ir turės susitarti dėl bendradarbiavimo finansavimo ir galimai dėl paramos išlaidų susigrąžinimo (15). Pagrindinės finansavimo galimybės yra viešieji finansavimo šaltiniai (nacionaliniai biudžetai, ES finansavimo mechanizmai ir fondai), paramos mokesčiai vartotojams arba mišrios formos, t. y. jų deriniai. Viešieji finansavimo šaltiniai iš esmės yra visų mokesčių mokėtojų lėšų perskirstymas energijos vartotojams, o mokesčiais atsinaujinančiųjų išteklių energijos sąnaudos perskirstomos elektros energijos vartotojams, padidinant elektros energijos kainą. Valstybės narės taip pat gali nuspręsti dalį išlaidų finansuoti iš vieno šaltinio, o likusią dalį – iš kito. 2022 m. valstybės pagalbos klimato ir aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse (16) pateikiama sistema, pagal kurią valstybės institucijos gali veiksmingai ir kuo mažiau iškraipydamos konkurenciją remti Europos žaliojo kurso tikslus.

3   SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖ – SĄNAUDŲ IR NAUDOS PASIDALIJIMO PAGRINDAS

Atliekant bendradarbiavimo projektų sąnaudų ir naudos analizę sistemiškai nustatomas ir palyginamas visas konkretaus bendradarbiavimo projekto poveikis – teigiamas ar neigiamas, planuotas ar neplanuotas, tiesioginis ar netiesioginis. Sąnaudų ir naudos analizė iš esmės apima projekto poveikį visose dalyvaujančiose valstybėse narėse.

Norint nustatyti, ar numatomu bendradarbiavimo projektu sukuriama grynoji socialinė nauda, būtina identifikuoti sąnaudas ir naudą, įvertinti jas kiekybiškai ir palyginti tarpusavyje. Kai nauda, diskontuota iki dabartinės vertės, yra didesnė už sąnaudas per nustatytą laikotarpį, bendradarbiavimo projekto grynoji dabartinė vertė yra teigiama ir jis laikomas naudingu visuomeniniu, holistiniu požiūriu.

Be to, projekto grynoji dabartinė vertė lyginama su alternatyvaus projekto, pagal kurį atsinaujinantieji energijos ištekliai būtų naudojami be bendradarbiavimo (priešingos padėties scenarijus), grynąja dabartine verte. Priešingos padėties scenarijaus projektas visų pirma turėtų realiai atspindėti galimą alternatyvią projekto rengėjų projekto struktūrą, kad būtų pasiekti jų tikslai, atitinkantys Europos ir nacionalinius klimato ir energetikos tikslus, jei bendradarbiavimas neįvyktų. Jei bendradarbiavimo projekto grynoji dabartinė vertė yra didesnė nei jo priešingos padėties scenarijaus projekto grynoji dabartinė vertė, bendradarbiavimo projektas laikomas naudingu sisteminiu požiūriu ir galima pradėti tolesnius veiksmus.

Norint nuspręsti, ar tęsti bendradarbiavimo projektą, ar ne, būtina atlikti išsamią sąnaudų ir naudos analizę.

Bendradarbiaujančios valstybės narės, norėdamos inicijuoti sąnaudų ir naudos analizę, gali remtis esamomis metodikomis ir praktika. Iš esmės tai yra, be kita ko, Gairės dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos srities investicinių projektų sąnaudų ir naudos analizės (17) ir kiti metodai, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB) taikomas investicinių projektų ekonominio vertinimo metodas (18). Atitinkamos gairės dėl AEI gamybos įrenginių pateikiamos tarpvalstybinių AEI projektų pagal EITP sąnaudų ir naudos analizės principuose, kuriuose rekomenduojama parengti išsamų, tačiau lengvai valdomą rodiklių rinkinį (19). Tinklo plėtros ir investiciniams projektams svarbiausias šaltinis yra visos energetikos sistemos sąnaudų ir naudos analizės metodika, taikoma elektros tinklo investicijų projektams pagal Reglamentą (ES) 2022/869 (toliau – TEN-E reglamentas) (20). Pagal jį ENTSO-E atlieka sąnaudų ir naudos analizę įgyvendindamas dešimties metų tinklo plėtros plano procesą. Tarpvalstybinės elektros energijos infrastruktūros atveju kaip atskaitos taškas naudojama ENTSO-E parengta ir Europos Komisijos patvirtinta sąnaudų ir naudos analizės metodika.

Gamybos įrenginių sąnaudų ir naudos analizės rodikliai

Siekdamos, kad sandorio išlaidos būtų kuo mažesnės, bendradarbiaujančios šalys, rengdamos sąnaudų ir naudos analizę, daugiausia dėmesio skiria svarbiausioms tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų ir naudos kategorijoms, atsirandančioms dėl jų galimo bendradarbiavimo. Nors esama tam tikrų rodiklių, kurie greičiausiai bus įtraukti atliekant visas sąnaudų ir naudos analizes, pvz., energijos gamybos sąnaudos, valstybės narės turi tam tikrą laisvę bendrai susitarti dėl tų sąnaudų ir naudos kategorijų, į kurias jos nori atsižvelgti. Paprastai kuo pažangesnis planavimo procesas, tuo išsamesnė sąnaudų ir naudos analizė ir svarstomų rodiklių sąrašas. Iš esmės bendradarbiaujančioms šalims rekomenduojama pradėti nuo paprastos ir ne visiškai išsamios sąnaudų ir naudos analizės, kurią, vykstant procesui, galima palaipsniui papildyti didesniu rodiklių skaičiumi.

Apskritai, pereinant nuo „paprasto bendradarbiavimo“ prie sudėtingesnių formų, pvz., projektų, kuriuose derinami infrastruktūros ir gamybos ištekliai, bendradarbiavimo sąnaudų ir naudos vertinimo metodas taip pat taps išsamesnis ir apims papildomus ir skirtingus rodiklius.

Paramos išlaidų nereikia įtraukti į sąnaudų ir naudos analizę, nes jos perkeliamos visuomenei, tačiau jas primygtinai rekomenduojama kiekybiškai įvertinti dar rengiant sąnaudų ir naudos analizę (21).

Sąnaudų ir naudos analizės apribojimai

Nors sąnaudų ir naudos analizė yra būtina, kad būtų galima nuspręsti, ar tęsti bendradarbiavimo projektą, reikia pripažinti, kad ji turi tam tikrų reikšmingų apribojimų, į kuriuos bendradarbiaujančios šalys turi atsižvelgti. Kaip pirmiau minėta, rengiant sąnaudų ir naudos analizę reikia rasti pusiausvyrą tarp siekio apriboti sudėtingumą ir sandorio išlaidas iki valdomo lygio ir siekio įtraukti visus svarbius veiksnius. Tai gali būti nelengva užduotis, ypač jei projektas dar tik pradedamas įgyvendinti. Todėl būtina naudoti prielaidas ir subjektyvius vertinimus.

Galiausiai, sąnaudų ir naudos analize taip pat nebus suteikta jokių įžvalgų apie projekto poveikį įvairioms suinteresuotųjų šalių grupėms. Nepaisant teigiamos grynosios dabartinės vertės, įmanoma ir net tikėtina, kad įgyvendinus projektą ne visi paveiktieji subjektai gaus naudos. Tai ypač svarbu kitame – sąnaudų ir naudos pasidalijimo – etape.

4   SĄNAUDŲ IR NAUDOS PASIDALIJIMO METODAI

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektais paprastai sukuriamas unikalus sąnaudų ir naudos, kurios pasiskirsto asimetriškai, derinys. Taikydamos sąnaudų ir naudos analizės metodą bendradarbiaujančios šalys gali nustatyti, ar projektas yra naudingas visuomenei ir ar jį iš esmės verta įgyvendinti. Tačiau atliekant sąnaudų ir naudos analizę nepateikiami teiginiai apie poveikio paskirstymą tarp dalyvaujančių šalių ir atskirų suinteresuotųjų šalių.

Bendradarbiavimo mechanizmų naudojimas duoda naudos, pavyzdžiui, mažina tikslų laikymosi išlaidas. Vis dėlto šie pranašumai gali būti nevienodai paskirstyti tarp dalyvaujančių valstybių narių. Dėl to iš esmės kyla naudos paskirstymo problema, o uždavinys yra rasti tokį paskirstymo problemos sprendimą, kad visos dalyvaujančios valstybės narės galėtų gauti bendradarbiavimo naudą ir kad paskirstymas būtų laikomas teisingu bendradarbiaujančioms šalims, atitinkančiu kiekvienos šalies indėlį. Kadangi nėra centrinės rinkos šiam paskirstymui, bendradarbiaujančios šalys turi derėtis dėl sąnaudų pasidalijimo metodo arba priimti naudos paskirstymo mechanizmą pagal iš anksto sutartus kriterijus, taisykles ar formules.

Apskritai bendradarbiaujančios šalys turi atsakyti į du pagrindinius klausimus. Pirma, kokiu finansiniu mechanizmu ir kokia kaina prisidedančioji šalis prisidės prie projekto paramos išlaidų padengimo? Antra, ar ir kokiu mechanizmu prisidedančioji šalis kompensuos priimančiajai šaliai šalies viduje patirtas išlaidas? Abu šie klausimai turi tiesioginės įtakos sąnaudų ir naudos pasidalijimui, kai paprastai viena šalis kompensuoja kitos šalies sąnaudas.

Vis dėlto pagrindinė kompensavimo logika yra paprasta – suinteresuotosios šalys, kurios patiria sąnaudų, bet negauna (pakankamos) naudos iš bendradarbiavimo projekto, turėtų gauti atitinkamą kompensaciją. Iki šiol dauguma išlaidų pasidalijimo arba kompensavimo atvejų buvo susiję tik su tinklo infrastruktūra, kuriai taikomos Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros rekomendacijos ir gairės (22), o gamybos įrenginių teikiamos naudos ir patiriamų sąnaudų pasidalijimas buvo grindžiamas selektyviu ir pragmatišku požiūriu, siekiant nustatyti pagrindines sąnaudas ir naudą, į kurias reikia atsižvelgti. Pagrindiniai nagrinėjami elementai paprastai yra paramos išlaidos ir AEI statistiniai duomenys valstybių narių lygmeniu. Dėl atitinkamos kompensacijos susitariama pagrindinių susijusių šalių ir (arba) jų atstovų derybų metu.

Sąnaudų ir naudos pasidalijimo principai

Sąnaudų ir naudos pasidalijimas turėtų būti pagrįstas sąžiningumo principu, t. y. kai nė viena šalis dėl bendradarbiavimo negauna neproporcingos naudos ir (arba) nepatiria neproporcingų išlaidų, o visoms šalims kompensuojama proporcingai jų indėliui, įvykdomumo principu, t. y. kai procesas supaprastinamas ir sandorio išlaidos sumažinamos iki valdomos sumos, atrinkus svarbiausias šalis ir sąnaudų bei naudos kategorijas, ir faktinėmis sąnaudomis ir nauda (ir tik vėlesniame etape galimi susitarimai, kuriais leidžiama nuo jų nukrypti).

Be pirmiau išvardytų trijų principų, idealiu atveju suinteresuotosios šalys turėtų taikyti ilgalaikę perspektyvą ir vertinti ne tik trumpalaikius, bet ir ilgalaikius bendradarbiavimo rezultatus.

Paveiktosios suinteresuotosios šalys

Apskritai, bendrą impulsą bendradarbiavimo projektams turėtų duoti vyriausybės. Todėl galiausiai jos norės gauti bendrą grynąją naudą iš bendradarbiavimo (įskaitant visus įrenginio komponentus). Taip pat galima daryti prielaidą, kad daugumos tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų atveju valstybės narės arba trečiosios šalys patiria didžiausias sąnaudas ir gauna didžiąją dalį naudos. Todėl jos yra įprastos derybų šalys ir pagal nutylėjimą atstovaus savo suinteresuotosioms šalims.

Nors bendradarbiavimo projektas gali turėti įtakos didesniam suinteresuotųjų šalių skaičiui, tikėtina, kad tik kelios iš jų patirs didelį poveikį. Pagrindinės suinteresuotosios šalys, kurioms bendradarbiavimo projektai daro poveikį, yra valstybės narės ir (arba) trečiosios šalys (atstovaujančios savo piliečiams, t. y. elektros energijos vartotojams), gamybos įrenginių plėtotojai, perdavimo sistemos operatoriai arba kiti infrastruktūros projektų rengėjai (pvz., hibridinių projektų ir kartais radialinių projektų jūroje atveju) ir nacionalinės reguliavimo institucijos. Taip pat rekomenduojama aktyviai ir iš anksto įtraukti pilietinę visuomenę į bendradarbiavimo projektų rengimą.

Tačiau, siekdamos supaprastinti derybas ir sumažinti sandorio išlaidas, bendradarbiaujančios šalys turėtų stengtis, kad faktinėse derybose dalyvautų kuo mažiau šalių, ypač esant nesudėtingoms sąlygoms. Paprastai jose turėtų dalyvauti nacionalinių vyriausybių atstovai. Kitos nacionalinės suinteresuotosios šalys gali būti tiesiogiai įtrauktos į derybas arba į lygiagrečiai vykstančius procesus nacionaliniu lygmeniu.

Kitas suinteresuotąsias šalis galima įtraukti, pavyzdžiui, joms pasiekus tam tikrą slenkstinę ribą, pvz., atitinkamą visų grynųjų sąnaudų procentinę dalį. Kai kuriais atvejais bendradarbiavimo projektas gali turėti įtakos trečiųjų valstybių suinteresuotosioms šalims, todėl į jas gali tekti atsižvelgti šio proceso metu.

Svarstymai dėl dalijimosi paramos išlaidomis ir AEI statistiniais duomenimis

Bendradarbiaujančios šalys galiausiai turės susitarti dėl pasidalijimo mechanizmo, pagal kurį būtų paskirstoma bendradarbiavimo nauda. Sąnaudų ir naudos pasidalijimo modeliai labiausiai skirsis priklausomai nuo to, kaip juose traktuojamos paramos išlaidos.

Daugeliu bendradarbiavimo atvejų paramos išlaidos bus padalytos tarp prisidedančiosios šalies ir priimančiosios šalies, tačiau gali būti atvejų, kai paramos išlaidas vienašališkai padengia prisidedančioji šalis. Jei priimančioji šalis yra suinteresuota išsaugoti dalį AEI statistinių duomenų, kad galėtų pasiekti savo nustatytą rodiklį, prisidedančioji ir priimančioji šalys galėtų susitarti, kad abi prisidės prie paramos išlaidų padengimo. Kad priimančiajai šaliai būtų kompensuojamos visos vietos lygmeniu patirtos išlaidos, pavyzdžiui, sistemos integracijos išlaidos, jos gaunama AEI dalis turėtų būti didesnė už jos indėlį – paramos išlaidų dalį. Kita vertus, taip pat galima atsižvelgti į vietoje gaunamą naudą, pavyzdžiui, energijos tiekimo saugumo naudą.

Proporcinis metodas

Perduodamų AEI statistinių duomenų dalis priklauso nuo to, kiek prisidedančioji šalis prisideda prie paramos išmokų. Pagal šį proporcinį metodą valstybei narei, kuri sumoka pusę paramos išlaidų, taip pat būtų perduota pusė tikslinių AEI statistinių duomenų. Šis dydis gali būti koreguojamas, jei yra kitų sąnaudų arba naudos rodiklių, kuriuos bendradarbiaujančios šalys laiko svarbiais.

Perdavimo fiksuotosios priemokos metodas

Arba kitu atveju bendradarbiaujančioms šalims gali būti patogiau susitarti dėl perdavimo kainos. Tai reikštų, kad priimančioji valstybė narė pridėtų fiksuotąją priemoką už perduotą atsinaujinančiųjų išteklių energijos statistinį vienetą, pvz., EUR/kWh, kad padengtų savo (netiesiogines) išlaidas. Priemoką turėtų mokėti prisidedančioji valstybė narė arba tiesiogiai projekto rengėjas. Be to, ji galėtų būti susieta su technologija.

| Fizinis arba virtualus elektros energijos perdavimas bendradarbiavimo projektuose

  Bendradarbiavimo projektus taip pat galima atskirti pagal tai, ar juos įgyvendinant būtinas fizinis pagamintos elektros energijos perdavimas. Toks perdavimo būdas gali būti ypač patrauklus šalims, pageidaujančioms padidinti savo ilgalaikį energetinį saugumą. Be to, taip galima padidinti visuomenės pritarimą bendradarbiavimo projektui prisidedančiojoje šalyje ir padaryti projektą labiau „apčiuopiamą“. Tačiau fizinis elektros energijos perdavimas ne visada gali būti tinkamas, nes su juo susiję specifiniai techniniai sunkumai ir reikalinga pakankama jungčių ir elektros tinklo infrastruktūra tarp bendradarbiaujančių šalių. Fizinio elektros energijos perdavimo reikalavimą įgyvendinti gali tapti sudėtinga, kai bendradarbiaujančios šalys nėra kaimyninės, nes į bendradarbiavimo planavimą ir derybas reikės įtraukti kitas šalis. Todėl daugeliui šalių paprasčiau nereikalauti fizinio elektros energijos perdavimo. Kitas argumentas prieš fizinio elektros energijos perdavimo reikalavimą yra vis didėjanti Europos elektros energijos rinkų tarpusavio sąsaja dėl rinkų susiejimo. Pagal šią logiką fizinis elektros energijos perdavimas galėtų prieštarauti elektros energijos vidaus rinkos principams, t. y. veiksmingiausiam tarpvalstybinių pajėgumų naudojimui. Kalbant apie bendrus projektus su trečiosiomis šalimis, reikėtų pažymėti, kad Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 11 straipsnyje reikalaujama pakankamo jungties pajėgumo, kad pagaminta elektros energija būtų įskaičiuota į valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį (23). |
| --- |

Fizinis arba virtualus elektros energijos perdavimas bendradarbiavimo projektuose

Bendradarbiavimo projektus taip pat galima atskirti pagal tai, ar juos įgyvendinant būtinas fizinis pagamintos elektros energijos perdavimas. Toks perdavimo būdas gali būti ypač patrauklus šalims, pageidaujančioms padidinti savo ilgalaikį energetinį saugumą. Be to, taip galima padidinti visuomenės pritarimą bendradarbiavimo projektui prisidedančiojoje šalyje ir padaryti projektą labiau „apčiuopiamą“. Tačiau fizinis elektros energijos perdavimas ne visada gali būti tinkamas, nes su juo susiję specifiniai techniniai sunkumai ir reikalinga pakankama jungčių ir elektros tinklo infrastruktūra tarp bendradarbiaujančių šalių. Fizinio elektros energijos perdavimo reikalavimą įgyvendinti gali tapti sudėtinga, kai bendradarbiaujančios šalys nėra kaimyninės, nes į bendradarbiavimo planavimą ir derybas reikės įtraukti kitas šalis. Todėl daugeliui šalių paprasčiau nereikalauti fizinio elektros energijos perdavimo. Kitas argumentas prieš fizinio elektros energijos perdavimo reikalavimą yra vis didėjanti Europos elektros energijos rinkų tarpusavio sąsaja dėl rinkų susiejimo. Pagal šią logiką fizinis elektros energijos perdavimas galėtų prieštarauti elektros energijos vidaus rinkos principams, t. y. veiksmingiausiam tarpvalstybinių pajėgumų naudojimui. Kalbant apie bendrus projektus su trečiosiomis šalimis, reikėtų pažymėti, kad Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 11 straipsnyje reikalaujama pakankamo jungties pajėgumo, kad pagaminta elektros energija būtų įskaičiuota į valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį (23).

Ribinės sąlygos

Sąnaudų ir naudos paskirstymui bendradarbiavimo projektuose, susijusiuose su AEI, didelę įtaką daro keli veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti. Būtina nurodyti visas ribines sąlygas, kurios turi įtakos projekto veikimui ir jo integracijai į platesnę energetikos sistemą, nes jos turės įtakos sąnaudų ir naudos rodikliams.

Bendradarbiavimo mechanizmas ir paramos išmokos. Be pasirinkto bendradarbiavimo mechanizmo, vienas svarbiausių aspektų yra galimos paramos išmokų išlaidos. Nors paramos išlaidos nėra reikšmingos iš visuomenės perspektyvos, nes jos yra tik vienos šalies pervedimas kitai šaliai (pvz., iš vyriausybės projekto rengėjui), jos tampa aktualios, kai planuojama perduoti AEI dalis.

Vietos atranka ir prijungimo prie tinklo tvarka. Vietos atrankos procesas ir prijungimo prie tinklo tvarka taip pat daro didelį poveikį pradiniam sąnaudų ir naudos paskirstymui bei kompensacijų poreikiui, nes susijusias sąnaudas padengs perdavimo sistemos operatoriai ir jos bus įtrauktos į elektros tinklo tarifus, arba jos bus įtrauktos į aukciono pasiūlymą ir finansuojamos pagal paramos schemą, taigi iš mokesčių mokėtojų lėšų. Tai turi įtakos tam, kuriai šaliai turi būti išmokėta kompensacija.

Paramos išmokos rūšis. Priklausomai nuo paramos išmokos rūšies (t. y. ar tai fiksuotoji, ar kintamoji išmoka) AEI paramos išlaidos yra aiškios nuo pat pradžių arba priklauso nuo elektros energijos rinkos kainų priimančiojoje šalyje arba šalyse, dėl kurių susitarė bendradarbiaujančios šalys, raidos. Atskiriems bendro projekto įrenginiams skiriamos išmokos taip pat gali skirtis, jei skiriasi paramos lygiai. Į šiuos skirtumus reikia atsižvelgti nustatant konkrečių AEI statistinių duomenų vertes.

Praktinis sąnaudų ir naudos pasidalijimo įgyvendinimas

1 paveikslėlyje apžvelgiami konkretūs etapai, kuriais įgyvendinamas sąnaudų ir naudos pasidalijimas bendradarbiavimo projektuose, daugiausia dėmesio skiriant gamybos įrenginiui. Šios priemonės išsamiai paaiškintos tolesniuose skyriuose.

Image 1

1 pav.

Gamybos įrenginio sąnaudų ir naudos pasidalijimo etapai

1 etapas. Pirminės sąnaudų ir naudos analizės persvarstymas

Išsami visuomenės sąnaudų ir naudos analizė yra būtina sąlyga paskirstant sąnaudas ir naudą valstybėms narėms ir kitoms šalims. Tačiau tai gali būti nepakankamas pagrindas derėtis dėl paskirstymo. Todėl reikės peržiūrėti ir atliktą sąnaudų ir naudos analizę ir išplėsti jos apimtį. Bendradarbiaujančios šalys nukrypsta nuo sąnaudų ir naudos analizėje nustatyto sąnaudų ir naudos sąrašo ir prideda paramos išlaidas. Jos turės apsvarstyti, ar pridėti papildomų sąnaudų ir naudos rodiklių, kurie turės įtakos persvarstytam pradiniam sąnaudų ir naudos pasiskirstymui pagal suinteresuotąsias šalis.

Siekiant išlaikyti suderinamumą su nustatytu pagrindiniu poveikiu, sąnaudų ir naudos pasidalijimas turėtų būti kiek įmanoma labiau grindžiamas sąnaudų ir naudos analize, išlaikant pagrindines ribines sąlygas. Dėl techninių ar teisinių priežasčių ir projekto struktūros detalių sąnaudos ir nauda iš pradžių bus paskirstytos vienai arba kitai šaliai. Šios grynosios sąnaudos ir nauda pagal suinteresuotąsias šalis, nustatytos sąnaudų ir naudos analizėje, bus pradinis bet kokių tolesnių svarstymų išeities taškas. Supratusios pradinį sąnaudų ir naudos paskirstymą, visos suinteresuotos šalys turės susitarti dėl suderinto jų perskirstymo metodo, o kiekviena bendradarbiaujanti šalis galės laisvai perskirstyti nacionalines sąnaudas, atsižvelgdama į nacionalinius ypatumus.

Toliau pateiktoje lentelėje išvardyti sąnaudų ir naudos rodikliai, paveiktosios šalys ir paaiškinta, kaip jie gali būti koreguojami arba įvedami pereinant nuo sąnaudų ir naudos analizės prie sąnaudų ir naudos pasidalijimo. Paprasčiausias būdas yra nukrypti nuo pradinės sąnaudų ir naudos analizės ir gamybos išlaidas tiesiog pakeisti paramos išlaidomis.

| Sąnaudų ir naudos rodiklis | Paveiktoji šalis | Poveikis |
| --- | --- | --- |
| Gamybos kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos (CAPEX / OPEX) | Gamybos įrenginio plėtotojai | Gamybos kapitalo išlaidas ir (arba) veiklos sąnaudas iš pradžių padengia gamybos įrenginio plėtotojas, o vėliau jos paprastai refinansuojamos iš rinkos pajamų ir (arba) paramos schemos išmokų. |
| Rinkos pajamos | Gamybos įrenginio plėtotojai | Priklausomai nuo rinkos organizavimo, plėtotojas gaus pajamų iš elektros energijos rinkos. |
| Paramos išmokos | Valstybės / gamybos įrenginio plėtotojai | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams paprastai skiriamos paramos išmokos. Paprastai taikoma valstybės, kurioje yra įrenginys, finansavimo sistema. Galimas paramos išmokų pasidalijimas tarp valstybių nėra rinka pagrįsto perskirstymo poveikis, o esminis sprendimas pagal bendradarbiavimo principą. |
| AEI tikslo pasiekimas | Valstybės narės | Iš pradžių pasiekti AEI tikslai priskiriami valstybei narei, kurioje yra įrenginys. Panašiai kaip ir paramos išmokų atveju, AEI pasiektų tikslų paskirstymas AEI statistinių duomenų forma bus valstybių narių derybų rezultatas. |
| Poveikis elektros energijos kainai (didmeninė rinkos kaina) | Valstybės | Bendradarbiavimo projektai gali turėti įtakos elektros energijos kainoms atitinkamose prekybos zonose. Savo ruožtu tai veikia vartotojų elektros energijos kainas. Nors mažai tikėtina, kad šis poveikis bus kompensuotas, jis gali būti įtrauktas į bendradarbiavimo projekto politinius svarstymus. |
| CO2 ir kiti išmetamieji teršalai | Valstybės | CO2 ir su CO2 nesusijusių išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai dėl bendradarbiavimo projekto. |
| AEI potencialo panaudojimas | Valstybės | Valstybėje, kurioje yra bendradarbiavimo objektas, gali būti mažiau galimybių pasiekti nacionalinį tikslą. |
| Investicijų į papildomus AEI gamybos pajėgumus atidėjimas | Valstybės | Kitų (nacionalinių) projektų atidėjimas dėl bendradarbiavimo projekto. |
| Papildomas poveikis | Valstybės | Galimas ir kitoks poveikis, pavyzdžiui, poveikis darbo rinkai, aplinkai, inovacijoms ir pan. Priklausomai nuo šio papildomo poveikio pobūdžio, jį gali būti sunku įvertinti kiekybiškai, tačiau jis gali būti reikšmingas politinėse derybose. |
| Infrastruktūros kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos (CAPEX / OPEX) | Perdavimo sistemos operatoriai | Daugeliu atvejų perdavimo sistemos operatorius (-iai) yra atsakingas (-i) už išankstinį infrastruktūros turto finansavimą, įskaitant sujungimą su kranto įrenginiais ir stiprinimą sausumoje. Infrastruktūros kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos apima jungties ir galimas prijungimo prie tinklo sąnaudas. Iš pradžių jos paskirstomos vienam ar keliems perdavimo sistemos operatoriams, o vėliau refinansuojamos per perkrovos ir tinklo mokesčius atitinkamose prekybos zonose ir (arba) šalyse. |
| Perkrovos mokesčiai | Perdavimo sistemos operatorius | Priklausomai nuo rinkos organizavimo, galimos pajamos perkrovos mokesčių forma. |
| Papildomas perskirstymas arba perskirstymo rezervai | Perdavimo sistemos operatorius | Įgyvendinus bendradarbiavimo projektą perdavimo sistemos operatoriai gali padidinti arba sumažinti perskirstymą. Perskirstymo sąnaudas perdavimo sistemos operatorius kompensuoja per elektros tinklo tarifus. |
| Papildomas poveikis, pavyzdžiui, poveikis sistemos lankstumui arba investicijų į infrastruktūrą atidėjimas | Perdavimo sistemos operatorius | Teigiamas arba neigiamas poveikis sistemos lankstumui arba toks poveikis kaip infrastruktūros stiprinimo atidėjimas. |

Sąnaudų ir naudos rodiklis

Paveiktoji šalis

Poveikis

Gamybos kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos (CAPEX / OPEX)

Gamybos įrenginio plėtotojai

Gamybos kapitalo išlaidas ir (arba) veiklos sąnaudas iš pradžių padengia gamybos įrenginio plėtotojas, o vėliau jos paprastai refinansuojamos iš rinkos pajamų ir (arba) paramos schemos išmokų.

Rinkos pajamos

Gamybos įrenginio plėtotojai

Priklausomai nuo rinkos organizavimo, plėtotojas gaus pajamų iš elektros energijos rinkos.

Paramos išmokos

Valstybės / gamybos įrenginio plėtotojai

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams paprastai skiriamos paramos išmokos. Paprastai taikoma valstybės, kurioje yra įrenginys, finansavimo sistema. Galimas paramos išmokų pasidalijimas tarp valstybių nėra rinka pagrįsto perskirstymo poveikis, o esminis sprendimas pagal bendradarbiavimo principą.

AEI tikslo pasiekimas

Valstybės narės

Iš pradžių pasiekti AEI tikslai priskiriami valstybei narei, kurioje yra įrenginys. Panašiai kaip ir paramos išmokų atveju, AEI pasiektų tikslų paskirstymas AEI statistinių duomenų forma bus valstybių narių derybų rezultatas.

Poveikis elektros energijos kainai (didmeninė rinkos kaina)

Valstybės

Bendradarbiavimo projektai gali turėti įtakos elektros energijos kainoms atitinkamose prekybos zonose. Savo ruožtu tai veikia vartotojų elektros energijos kainas. Nors mažai tikėtina, kad šis poveikis bus kompensuotas, jis gali būti įtrauktas į bendradarbiavimo projekto politinius svarstymus.

CO2 ir kiti išmetamieji teršalai

Valstybės

CO2 ir su CO2 nesusijusių išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai dėl bendradarbiavimo projekto.

AEI potencialo panaudojimas

Valstybės

Valstybėje, kurioje yra bendradarbiavimo objektas, gali būti mažiau galimybių pasiekti nacionalinį tikslą.

Investicijų į papildomus AEI gamybos pajėgumus atidėjimas

Valstybės

Kitų (nacionalinių) projektų atidėjimas dėl bendradarbiavimo projekto.

Papildomas poveikis

Valstybės

Galimas ir kitoks poveikis, pavyzdžiui, poveikis darbo rinkai, aplinkai, inovacijoms ir pan. Priklausomai nuo šio papildomo poveikio pobūdžio, jį gali būti sunku įvertinti kiekybiškai, tačiau jis gali būti reikšmingas politinėse derybose.

Infrastruktūros kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos (CAPEX / OPEX)

Perdavimo sistemos operatoriai

Daugeliu atvejų perdavimo sistemos operatorius (-iai) yra atsakingas (-i) už išankstinį infrastruktūros turto finansavimą, įskaitant sujungimą su kranto įrenginiais ir stiprinimą sausumoje. Infrastruktūros kapitalo išlaidos ir veiklos sąnaudos apima jungties ir galimas prijungimo prie tinklo sąnaudas. Iš pradžių jos paskirstomos vienam ar keliems perdavimo sistemos operatoriams, o vėliau refinansuojamos per perkrovos ir tinklo mokesčius atitinkamose prekybos zonose ir (arba) šalyse.

Perkrovos mokesčiai

Perdavimo sistemos operatorius

Priklausomai nuo rinkos organizavimo, galimos pajamos perkrovos mokesčių forma.

Papildomas perskirstymas arba perskirstymo rezervai

Perdavimo sistemos operatorius

Įgyvendinus bendradarbiavimo projektą perdavimo sistemos operatoriai gali padidinti arba sumažinti perskirstymą. Perskirstymo sąnaudas perdavimo sistemos operatorius kompensuoja per elektros tinklo tarifus.

Papildomas poveikis, pavyzdžiui, poveikis sistemos lankstumui arba investicijų į infrastruktūrą atidėjimas

Perdavimo sistemos operatorius

Teigiamas arba neigiamas poveikis sistemos lankstumui arba toks poveikis kaip infrastruktūros stiprinimo atidėjimas.

Siekdamos supaprastinti derybas dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo, derybų šalys turėtų stengtis, kad rodiklių, į kuriuos reikia atsižvelgti dalijantis sąnaudomis ir nauda, sąrašas nebūtų per ilgas. Bendradarbiaujančioms šalims svarbiausi rodikliai yra paramos išlaidos ir AEI statistiniai duomenys. Bendradarbiaujančioms šalims leidžiama įtraukti tolesnį poveikį arba svarstyti jį derybose, jei jos tikisi, kad toks poveikis bus reikšmingas poveikio arba politinės svarbos požiūriu.

2 etapas. Sąnaudų ir naudos paskirstymas susijusioms šalims

Kitame etape bendradarbiaujančios šalys paskirsto tarpusavyje visas sąnaudas ir naudą, įskaitant paramos išlaidas, remdamosi sąnaudų ir naudos analizės rezultatais ir iš esmės atsižvelgdamos į tai, kur yra realizuojami ir (arba) pastatyti AEI įrenginiai (didžioji dalis netiesioginio poveikio tenka priimančiajai šaliai). Reikėtų pažymėti, kad kitoms šalims, kurios nėra nei priimančiosios, nei prisidedančiosios šalys, taip pat gali būti daromas poveikis, pvz., dėl tinklo perkrovos problemų. Tokiais atvejais susitarimas dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo galėtų būti taikomas ir toms šalims.

Paskirstymo taisyklės tipui didelę įtaką daro paramos schemos pasirinkimas. Bendradarbiaujančios šalys gali susitarti sukurti bendrą fondą ir (arba) schemą arba įtraukti į bendradarbiavimo projektą vienos iš bendradarbiaujančių valstybių nacionalines paramos schemas, skirtas paramos išmokų srautams administruoti, nustatydamos perdavimo kainą kaip kompensaciją. Bendros paramos schemos atveju bendradarbiaujančios šalys, savaime suprantama, įsteigs bendrą fondą. Priešingai, statistinių perdavimų ir bendrų projektų atveju labiau tikėtina kompensacija per perdavimo kainas. Galiausiai vyriausybės turės susitarti, ar visus naujus įrenginius pirmiausia priskirti vienai šaliai, ar juos „paskirstyti“ pagal tai, kuri šalis padengia paramos išlaidas. Papildomų sunkumų kyla, kai dar nenuspręsta dėl galutinės įrenginių vietos, nes tokiu atveju galutinis paskirstymas galimas tik paskelbus konkursą. Bet kokiu atveju vyriausybėms rekomenduojama susitarti dėl bendrųjų ex ante paskirstymo sąlygų ir atlikti ex post koregavimą.

3 etapas. Sąnaudų paskirstymas pagamintos energijos vienetams

Remdamosi sąnaudų ir naudos analize, pagal kurią nustatyta būsimoji bendra gamybos apimtis, išreikšta pagaminta energija (gigavatvalandėmis, GWh), bendradarbiaujančios valstybės paskirsto sąnaudas pagamintos energijos vienetams. Pirmiausia reikės susumuoti visas kiekvienos bendradarbiaujančios šalies sąnaudas ir naudą, kad būtų nustatyta bendra grynoji nauda ir (arba) grynosios sąnaudos kiekvienai šaliai. Kitas etapas – paskirstyti šią sumą būsimajai įrenginio (-ių) pagamintai elektros energijai kiekvienoje šalyje, kad būtų galima apskaičiuoti vieno pagaminto atsinaujinančiųjų išteklių energijos vieneto kainą. Bendradarbiaujančios valstybės galėtų prisiimti vidutines vieno įrenginio sąnaudas.

4 etapas. Susitarimas dėl kitai šaliai perduotų atsinaujinančiųjų energijos išteklių statistinių duomenų ir perdavimo kainos (EUR/kWh)

Kitame etape valstybės narės turėtų nustatyti perduodamos elektros energijos kiekį ir perduotos elektros energijos kilovatvalandės (kWh) kainą. Perdavimas gali vykti fiziškai arba tik virtualiai, naudojant AEI statistinius duomenis. Perdavimo kaina bus apskaičiuojama pagal visą būsimąjį pagamintos elektros energijos kiekį. Apskaičiavus perdavimo kainą, galima pakankamai gerai nustatyti tinkamą jos dydį, tačiau bendradarbiaujančios valstybės turi tam tikrą derybų laisvę, kurią suteikia dėl bendradarbiavimo sutaupytos grynosios sąnaudos.

Statistinį perdavimą vykdančios valstybės narės gali susitarti naudoti įvairių rūšių sutartis, pavyzdžiui, ex post neatidėliotinų sandorių sutartis, ex ante neatidėliotinų sandorių sutartis arba pasirinkimo sandorius. Taip pat galimi šių sutarčių tipų deriniai, kuriais galima būtų sumažinti abiejų šalių riziką. Reikia susitarti dėl vieneto kainos, nukrypstant nuo nacionalinių orientacinių palaikomųjų kainų, nustatytų įvairioms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms, ir atsižvelgti į sandorio išlaidas ir galimas elektros tinklo stiprinimo sąnaudas. Netiesioginė nauda priimančiajai šaliai atimama.

Taip pat svarbu pripažinti, kad atliekant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų ex ante analizę visada bus tam tikra neapibrėžtis, kurios neįmanoma pašalinti. Šalys gali įvairiais būdais kovoti su neapibrėžtimi ir ją sumažinti atlikdamos jautrumo analizę ir patvarumo patikras. Paprastesniais bendradarbiavimo atvejais projektų rengėjai gali nuspręsti paprasčiausiai priimti neapibrėžtį ir dėl jos atsirandančius sąnaudų ir naudos skirtumus ir politiškai derėtis dėl ex ante įnašo. Vis dėlto sudėtingesniais ir visapusio bendradarbiavimo atvejais patartina į bendradarbiavimo susitarimą įtraukti peržiūros sąlygą, kurią prireikus gali aktyvuoti viena arba kita šalis, kad, esant dideliems nukrypimams, būtų galima peržiūrėti sąnaudų ir naudos pasidalijimą. Ji gali būti aktyvuojama, pavyzdžiui, nukrypimams pasiekus sutartą ribinę vertę. Trečioji galimybė – nustatyti kompensacijos pasidalijimo taisykles, kurios galėtų priklausyti, pavyzdžiui, nuo faktinių ex post nustatytų būtinųjų paramos išlaidų.

5 etapas. Pervedamų lėšų institucionalizavimas

Galiausiai bendradarbiaujančios šalys turės susitarti dėl lėšų pervedimo būdų. Kalbant apie „valiutą“, kompensacija gali būti išmokama pinigais arba pervedant AEI statistinius duomenis. Nors kompensacijos tarp perdavimo sistemos operatorių paprastai išmokamos pinigais, valstybės gali pasirinkti kompensaciją pinigais, statistinius perdavimus arba abiejų šių būdų derinį.

Nors įsteigti bendrą paramos išmokų fondą yra brangu, jis gali būti naudingas dalyvaujančioms valstybėms pasidalijant riziką ir taip sumažinant kiekvienos iš jų individualią riziką. Jis taip pat gali pasitarnauti siekiant supaprastinti procedūras, ypač jei bendradarbiaujančių šalių yra daugiau nei dvi ir jei vykdomi tolesni panašių parametrų bendradarbiavimo projektai. Jei įsteigiamas bendras fondas, į jį atliekami mokėjimai turėtų būti proporcingi AEI tikslinės sumos pasidalijimui ir sąnaudų bei naudos paskirstymui. Bet kokiu atveju būtų naudinga paskirti vieną bendrą informacinį punktą, kuris būtų atsakingas už tokius pervedimus.

Bendradarbiavimo pavyzdžiai

1 pavyzdys. Statistinis perdavimas

Panagrinėkime dvi valstybes nares (A valstybę narę ir B valstybę narę), kurios susitaria taikyti statistinio perdavimo mechanizmą. Tikimasi, kad A valstybėje narėje (parduodančiojoje šalyje) susidarys atsinaujinančiųjų išteklių energijos perteklius dėl didelio hidroenergijos ir sausumos vėjo potencialo ir ji norėtų parduoti numatomą perteklinį kiekį. Pagrindiniai jos tikslai – prisidėti prie vietinės AEI gamybos sąnaudų padengimo ir sumažinti naštą šalies elektros energijos vartotojams. Šalyje sukurtas teisinis statistinių perdavimų naudojimo pagrindas, kuris šiuo atveju bus pasitelktas pirmą kartą. B valstybė narė (prisidedančioji šalis) negali pasiekti savo nacionalinių tikslų naudodama tik nuosavus išteklius ir savo nacionalinės teisės aktuose bei pagrindiniuose strateginiuose dokumentuose įtvirtino statistinių perdavimų naudojimą, numatydama, kad ji turės jais pasinaudoti, kad pasiektų savo nacionalinius AEI tikslus.

Siekdamos padidinti planavimo saugumą, abi valstybės narės pasirinko ex ante nustatyti perdavimo kainą ir minimalų atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį, kuriuo bus prekiaujama. A valstybė narė nori sudaryti šį susitarimą, nes ji ketina gerokai viršyti savo nacionalinį AEI tikslą ir tikrai sukurs AEI perteklių.

Kalbant apie sąnaudų ir naudos pasidalijimą, pagrindinės sąnaudos, į kurias reikia atsižvelgti, yra paramos išlaidos. Šių išlaidų lygis priklauso nuo to, ar taikomos vidutinės, ar ribinės sąnaudos ir kokios etaloninės technologijos yra naudojamos.

Bendradarbiavimas taip pat susijęs su sandorio išlaidomis. Kadangi galima numatyti, kad šios išlaidos bus palyginti nedidelės ir vienodai paskirstytos tarp A ir B valstybių narių, dalijantis sąnaudomis ir nauda jų būtų galima nepaisyti. Priimančioji šalis galėtų patirti atitinkamą netiesioginį poveikį, pavyzdžiui, išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo, sistemos integracijos išlaidų ir tiekimo saugumo prasme, tačiau ginčytina, ar toks poveikis gali būti priskirtas bendradarbiavimo mechanizmui, nes A valstybė narė jau buvo sukaupusi AEI perteklių prieš sudarydama statistinio perdavimo susitarimą su B valstybe nare. Todėl A ir B valstybės narės susitaria nepaisyti šio poveikio dalijantis sąnaudomis ir nauda ir susitelkti tik į paramos išlaidas.

Pirmiausia A ir B valstybės narės turės susitarti dėl perdavimo kainos apatinės ir viršutinės ribų. Siekdama nustatyti derybų minimalią kainą, A valstybė narė turėtų atsižvelgti į nacionalinės paramos lygį įvairioms technologijoms. Jei sutariama, kad statistinis perdavimas turi būti pagrįstas technologija, tuomet turėtų būti pasirinkta būtent šiai technologijai skirta palaikomoji kaina. Jei tokio susitarimo nėra, galima apskaičiuoti vidutinę AEI palaikomąją kainą A valstybėje narėje. Ši apskaičiuota kaina būtų naudojama kaip minimali kaina. Kalbant apie viršutinę kainos ribą, ją lemia vietos AEI diegimo kaina B valstybėje narėje. Teoriškai didžiausiąją kainą, kurią B valstybė narė nori mokėti, taip pat lemia perdavimo kaina, kurią kitos valstybės narės siūlo už statistinius perdavimus. Susitarusios dėl teorinio kainų intervalo, bendradarbiaujančios valstybės narės turėtų inicijuoti derybas dėl faktinės perdavimo kainos, kuri greičiausiai liks tame intervale. Joms reikės rasti aukso vidurį, kad A valstybė narė gautų pakankamai dideles pajamas, o B valstybė narė mokėtų pakankamai mažą kainą, taip sukuriant naudą abiem pusėms.

2 pavyzdys. Bendras projektas ir statistinis perdavimas, atsižvelgiant į radialinį jūros vėjo elektrinių parką (nenaudojant fizinio tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo)

Panagrinėkime tris valstybes nares (A valstybę narę, B valstybę narę ir C valstybę narę), kurios susitaria dėl didelio masto bendro projekto, naudodamos atitinkamą bendradarbiavimo mechanizmą. Bendrą projektą sudaro jūros vėjo elektrinių parkas, kuris bus pastatytas A valstybės narės (priimančiosios šalies) išskirtinėje ekonominėje zonoje (toliau – IEZ), o B valstybė narė (toliau – prisidedančioji šalis) prisideda prie paramos išlaidų. Be to, prisidedančioji šalis ir C valstybė narė susitaria dėl papildomo statistinio perdavimo, atitinkančio 10 % naudos, gautos iš bendro projekto metu pagamintos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, už sutartą kainą. C valstybei narei reikia tik įsigyti iš anksto nustatytą AEI statistinių duomenų kiekį, kad greičiau pasiektų savo nacionalinius AEI tikslus, bet ji neturi jokio kito konkretaus intereso bendrame projekte.

Prisidedančioji šalis yra projekto varomoji jėga ir koordinuoja kitų šalių dalyvavimą. Tam nereikia fiziškai importuoti elektros energijos, projekte nėra jungties funkcijos, o vėjo elektrinių parkas bus sujungtas su priimančiosios šalies kranto įrenginiais radialine jungtimi. Bendradarbiaudamos šiame bendrame projekte, priimančioji ir prisidedančioji šalys tikisi ekonomiškai efektyviau įgyvendinti savo AEI trajektoriją iki 2030 m. ir vėliau ir kartu gauti papildomos ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės naudos, susijusios su darbo vietų kūrimu ir energijos tiekimo saugumo didinimu.

Kadangi ir priimančioji, ir prisidedančioji valstybės narės pageidauja, kad projekto metu gauti AEI statistiniai duomenys būtų įskaičiuoti į jų nacionalinius tikslus, jos abi sutinka prisidėti prie paramos išmokų. Darome prielaidą, kad jos nekurs bendros paramos schemos, bet veikiau susitars naudoti savo nacionalines schemas, kurios jau taikomos jūros vėjo energijos gamybai, t. y. kiekviena valstybė narė jūros vėjo elektrinių parką traktuos taip, tarsi jis būtų jos atsinaujinančiųjų išteklių paramos schemos dalis. Projekto sutartis sudaroma bendro konkurso būdu. Susitarta, kad bus taikoma priimančiosios valstybės narės orientacinė kaina, t. y. prisidedančioji valstybė narė patvirtins priimančiosios valstybės narės orientacinę kainą savo paramos sistemoje kaip pagrindą priemokai nustatyti. Kadangi kalbama apie projektą–pradininką, suteikiama išimtis pagal prisidedančiosios šalies nacionalinę paramos schemą, kuri paprastai netaikoma.

Priimančioji ir prisidedančioji valstybės narės pasirašo bendradarbiavimo susitarimą dėl bendro projekto. Aukšto lygio politiniame susitarime teigiama, kad kiekvienai iš jų skiriamas toks projekto AEI statistinių duomenų kiekis, kuris atitinka tos šalies remiamos elektros energijos kiekį. Kadangi jūros vėjo elektrinių parkas yra priimančiosios šalies IEZ, jam pagal nutylėjimą bus priskirti AEI statistiniai duomenys, kuriuos vėliau reikės perskirstyti pagal susitarimą.

Priimančioji ir prisidedančioji šalys atlieka sąnaudų ir naudos analizę, nustatydamos svarbiausius sąnaudų ir naudos elementus bei jų poveikį. Atlikdamos sąnaudų ir naudos analizę, jos nusprendė daugiausia dėmesio skirti energijos gamybos sąnaudoms, sistemos integracijos išlaidoms, išmetamam ŠESD kiekiui, oro ir kitai vietos taršai, energijos tiekimo saugumui ir inovacijų poveikiui. Siekiant nustatyti jų poveikį sąnaudų ir naudos pasidalijimui, taip pat įtrauktos ir įvertintos paramos išlaidos ir poveikis AEI statistiniams duomenims.

| | A valstybė narė


  (priimančioji šalis) | B valstybė narė


  (prisidedančioji šalis) | C valstybė narė
  (statistinis perdavimas) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija | 40  % | 60  % | Netaikoma |
| AEI statistiniai duomenys | 40  % | 50  % | 10  % |
| Paramos išlaidos | 40  % | 60  % | Netaikoma |
| Sistemos integracijos išlaidos (24) | 100  % | Netaikoma | Netaikoma |
| Išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas | 40  % | 60  % | Netaikoma |
| Oro ir kita vietos tarša | 40  % | 60  % | Netaikoma |
| Energijos tiekimo saugumas | 40  % | 60  % | Netaikoma |

A valstybė narė

(priimančioji šalis)

B valstybė narė

(prisidedančioji šalis)

C valstybė narė

(statistinis perdavimas)

Pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija

40  %

60  %

Netaikoma

AEI statistiniai duomenys

40  %

50  %

10  %

Paramos išlaidos

40  %

60  %

Netaikoma

Sistemos integracijos išlaidos (24)

100  %

Netaikoma

Netaikoma

Išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas

40  %

60  %

Netaikoma

Oro ir kita vietos tarša

40  %

60  %

Netaikoma

Energijos tiekimo saugumas

40  %

60  %

Netaikoma

Abi bendradarbiaujančios šalys susitaria, kad dalijantis sąnaudomis ir nauda daugiausia dėmesio bus skiriama tik paramos išlaidoms, AEI statistiniams duomenims ir sistemos integracijos išlaidoms, o visi kiti sąnaudų ir naudos elementai bus atmesti.

Kitame etape priimančioji ir prisidedančioji šalys susumuoja visas kiekvienos iš jų sąnaudas ir naudą. Taip gaunama bendra grynoji nauda ir (arba) sąnaudos kiekvienai valstybei narei. Kadangi priimančioji šalis padengia visas sistemos integracijos išlaidas, ji patiria grynųjų sąnaudų ir reikalauja, kad sistemos integracijos išlaidos būtų įtrauktos į perdavimo kainą.

Apskritai derybų dėl perdavimo kainos erdvę lemia santykinis bendradarbiaujančių valstybių narių įnašas į paramos išlaidas. Priklausomai nuo to, ar paramos išlaidos yra didesnės prisidedančioje valstybėje narėje, palyginti su priimančiąja valstybe nare arba atvirkščiai, viena ar kita valstybė narė turės naudos iš bendradarbiavimo, susijusio su paramos išmokomis. Apskritai perdavimo kainos apatinė riba nustatoma pagal A arba B valstybės narės patirtas papildomas paramos išlaidas, o viršutinė riba – pagal visas sutaupytas paramos išlaidas.

Darykime prielaidą, kad su konkrečia technologija susijusios paramos išlaidos yra didesnės prisidedančiojoje valstybėje narėje, palyginti su priimančiąja valstybe nare. Taigi, bendradarbiaujant sutaupoma išlaidų prisidedančiojoje valstybėje narėje, o priimančiojoje valstybėje narėje paramos išlaidos gali padidėti (palyginti su nebendradarbiavimo atveju). Tačiau bendradarbiaujant sumažėja grynosios sąnaudos, nes bendros paramos išlaidos bendradarbiavimo atveju yra mažesnės, palyginti su nebendradarbiavimo atveju. Šiame pavyzdyje priimančioji valstybė narė patiria didesnių paramos išlaidų, nei būtų patyrusi nebendradarbiavimo atveju, todėl priimančiajai valstybei narei pervedama finansinė kompensacija. Perdavimo kaina bus nustatyta derybų keliu, tačiau ji turėtų būti tokia, kad abi šalys turėtų pakankamai paskatų laikyti bendradarbiavimą naudingu, t. y. priimančiajai valstybei narei ji turi būti bent jau tokia pati, o geriausiu atveju – didesnė nei patirtos papildomos paramos išlaidos, o prisidedančiajai valstybei narei ji turi būti mažesnė už jos sutaupytas bendras sąnaudas. Žinoma, šalys gali turėti ir nefinansinių motyvų bendradarbiauti, kurie gali turėti įtakos jų norui sutikti su mažesne arba didesne perdavimo kaina.

Remdamiesi bendru atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri bus pagaminta, kiekiu ir abiejų šalių patiriamomis sąnaudomis, jos apskaičiuoja perdavimo kainą (EUR/kWh), kurioje taip pat atsižvelgiama į vienodą sistemos integracijos išlaidų paskirstymą.

3 pavyzdys. Bendras projektas dėl saulės fotovoltinių įrenginių ir fizinio elektros energijos perdavimo

Panagrinėkime dvi valstybes nares (A valstybę narę ir B valstybę narę), kurios susitaria dėl didelio masto bendro projekto, naudodamos atitinkamą bendradarbiavimo mechanizmą. Bendrą projektą sudaro didelė ant žemės montuojama saulės elektrinė, esanti A valstybėje narėje (toliau – priimančioji šalis), o B valstybė narė (toliau – prisidedančioji šalis) sumoka paramos išlaidas. Priimančiojoje šalyje yra daug vietų, kuriose galima įrengti saulės fotovoltinius įrenginius, ir jai būdingas didelis saulės energijos potencialas. Šalis ketina viršyti savo nacionalinius AEI tikslus ir yra suinteresuota bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis, kad išnaudotų savo perteklinį potencialą ir paskatintų vietos darbo rinką. Priešingai, B valstybės narės pažanga siekiant tikslo yra nepakankama ir ji yra suinteresuota pasinaudoti bendradarbiavimo mechanizmais, kad savo AEI tikslą pasiektų mažesnėmis sąnaudomis. Politiniu lygmeniu ji jau sudarė prielaidas pasinaudoti bendradarbiavimo mechanizmais, atverdama savo nacionalinę, technologiškai neutralią AEI paramos schemą užsienio projektams. A valstybė narė nėra suinteresuota pasilikti sau jokių su bendradarbiavimo projektu susijusių AEI statistinių duomenų. Tai reiškia, kad visas paramos išlaidas padengs B valstybė narė, kuri įrenginį įtrauks į savo nacionalinę schemą.

A valstybė narė reikalauja fiziškai perduoti elektros energiją, kad būtų užtikrinta, jog projektas neturės įtakos vidaus rinkos balansavimui. Todėl būtina, kad bendradarbiaujančios valstybės narės turėtų pakankamai tarpvalstybinio perdavimo ir jungčių pajėgumų. Jie svarbūs atliekant bendradarbiavimo projektų sąnaudų ir naudos analizę, nes greičiausiai fiziškai eksportuoti pagamintą elektros energiją bus gana brangu.

Priimančioji ir prisidedančioji šalys pasirašo bendradarbiavimo susitarimą dėl bendro projekto ir atlieka sąnaudų ir naudos analizę. Atlikdamos sąnaudų ir naudos analizę jos nusprendė daugiausia dėmesio skirti energijos gamybos sąnaudoms, sistemos integracijos išlaidoms, išmetamam ŠESD kiekiui, oro ir kitai vietos taršai, energijos tiekimo saugumui ir inovacijų poveikiui. Kalbant apie sąnaudų ir naudos pasidalijimą, nuspręsta sutelkti dėmesį tik į svarbiausias sąnaudas, t. y. paramos išlaidas (jas padengia tik B valstybė narė), fizinio energijos perdavimo sąnaudas (jas padengia B valstybė narė), poveikį užimtumui (A valstybei narei) ir sistemos integracijos išlaidas (taip pat A valstybei narei). A valstybės narės pagrindinė nauda, kurią ji nori gauti iš bendradarbiavimo, yra skatinti vietos darbo rinką, o B valstybės narės pagrindinis interesas yra sumažinti paramos išmokas, reikalingas jos nacionaliniams AEI tikslams pasiekti. Kadangi abi valstybės narės tiki, kad galima abipusiškai naudinga situacija, kai pagrindinės sąnaudos ir nauda vienos kitą kompensuoja, jos sutinka atsižvelgti tik į paramos išlaidas.

Šalys taip pat turės susitarti dėl orientacinės rinkos kainos. Kadangi susitarta, kad B valstybė narė įtrauks įrenginį į savo nacionalinę paramos schemą, galima naudoti B valstybės narės orientacinę rinkos kainą. Kalbant apie elektros energijos perdavimo sąnaudas, paprasčiausias būdas yra įpareigoti plėtotojus įtraukti šias sąnaudas į savo pasiūlymus, taip atitinkamai padidinant paramos išlaidas.

Siekiant nustatyti tikėtiną perdavimo kainą, kurią B valstybė narė turi sumokėti A valstybei narei, pirmiausia reikia apskaičiuoti, kiek B valstybė narė gali sutaupyti dėl bendradarbiavimo projekto, t. y. sutaupyti paramos išlaidų. Tai reiškia, kad reikia apskaičiuoti tiesioginės paramos išlaidas saulės fotovoltiniams įrenginiams (25) A valstybėje narėje ir B valstybėje narėje. Jų skirtumas yra derybų dėl perdavimo kainos pagrindas.

5   SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖS REKOMENDACIJŲ IR SĄNAUDŲ BEI NAUDOS PASIDALIJIMO SANTRAUKA

Apibendrinant galima teigti, kad valstybėms narėms ir trečiosioms šalims, kurios dalyvauja abipusiai naudinguose bendradarbiavimo projektuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, suteikiama įvairių galimybių ir laisvės sąnaudoms ir naudai analizuoti bei jomis dalytis.

Apskritai bendradarbiaujančios šalys turi atsakyti į du pagrindinius klausimus. Pirma, kokiu finansiniu mechanizmu ir kokia kaina prisidedančioji šalis prisidės prie projekto paramos išlaidų padengimo? Antra, ar ir kokiu mechanizmu prisidedančioji šalis kompensuos priimančiajai šaliai šalies viduje patirtas išlaidas? Paprastai valstybė narė, mokanti paramos išlaidas, turėtų gauti atitinkamus AEI statistinius duomenis.

Tolesniuose skyriuose apibendrinami pagrindiniai etapai ir rekomendacijos dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo, remiantis sąnaudų ir naudos analizės rezultatais. Šiuo sąrašu ir kriterijais nedaromas poveikis EITP reglamente nustatytiems sąnaudų ir naudos analizės kriterijams, kurie yra svarbūs teikiant paraiškas atrinkti projektą kaip tarpvalstybinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektą.

Bendrasis metodas ir būtini pradinės sąnaudų ir naudos analizės veiksmai

Projektų rengėjams atliekant sąnaudų ir naudos analizę rekomenduojama imtis šių veiksmų (sąrašas nėra baigtinis) :

| — | nustatyti svarbias suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

—

nustatyti svarbias suinteresuotąsias šalis;

| — | apibrėžti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projekto struktūrą:






  — | bendradarbiaujančias šalis ir subjektus, |
| --- | --- | --- |

—

apibrėžti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projekto struktūrą:

—

bendradarbiaujančias šalis ir subjektus,

| — | kitas atitinkamas institucijas ir suinteresuotąsias šalis, kurioms gali turėti įtakos sąnaudos ar nauda, pavyzdžiui, plėtotojus, perdavimo sistemos operatorius, skirstomųjų tinklų operatorius ir kt., |
| --- | --- |

—

kitas atitinkamas institucijas ir suinteresuotąsias šalis, kurioms gali turėti įtakos sąnaudos ar nauda, pavyzdžiui, plėtotojus, perdavimo sistemos operatorius, skirstomųjų tinklų operatorius ir kt.,

| — | projekto vietą, |
| --- | --- |

—

projekto vietą,

| — | naudojamas technologijas ir projektavimą, |
| --- | --- |

—

naudojamas technologijas ir projektavimą,

| — | kitas svarbias technines savybes arba charakteristikas, |
| --- | --- |

—

kitas svarbias technines savybes arba charakteristikas,

| — | pajėgumą ir (arba) projekto dydį, |
| --- | --- |

—

pajėgumą ir (arba) projekto dydį,

| — | laikotarpį, |
| --- | --- |

—

laikotarpį,

| — | numatomos produkcijos ir paslaugų rūšį, |
| --- | --- |

—

numatomos produkcijos ir paslaugų rūšį,

| — | atitinkamus papildomus komponentus; |
| --- | --- |

—

atitinkamus papildomus komponentus;

| — | apibrėžti atitinkamą priešingos padėties scenarijų, įskaitant jo struktūrą (pagal tuos pačius pirmiau išvardytus aspektus); |
| --- | --- |

—

apibrėžti atitinkamą priešingos padėties scenarijų, įskaitant jo struktūrą (pagal tuos pačius pirmiau išvardytus aspektus);

| — | išvardyti visas sąnaudas ir naudą, kurias reikia įtraukti; |
| --- | --- |

—

išvardyti visas sąnaudas ir naudą, kurias reikia įtraukti;

| — | susitarti dėl sąnaudų ir naudos analizės rodiklių apskaičiavimo metodo ir metodikos; |
| --- | --- |

—

susitarti dėl sąnaudų ir naudos analizės rodiklių apskaičiavimo metodo ir metodikos;

| — | surinkti naujausius duomenis iš patikrintų nacionalinių, Europos ir tarptautinių šaltinių; |
| --- | --- |

—

surinkti naujausius duomenis iš patikrintų nacionalinių, Europos ir tarptautinių šaltinių;

| — | kiekybiškai įvertinti ir pinigine verte išreikšti kiekybiškai įvertinamus rodiklius, jei tai ne per brangu, ir žodžiu apibūdinti pinigine verte neišreikštų rodiklių poveikį; |
| --- | --- |

—

kiekybiškai įvertinti ir pinigine verte išreikšti kiekybiškai įvertinamus rodiklius, jei tai ne per brangu, ir žodžiu apibūdinti pinigine verte neišreikštų rodiklių poveikį;

| — | apskaičiuoti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projekto ir jo priešingos padėties scenarijaus grynosios dabartinės vertės delta koeficientą; |
| --- | --- |

—

apskaičiuoti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projekto ir jo priešingos padėties scenarijaus grynosios dabartinės vertės delta koeficientą;

| — | smulkiai aprašyti analizę ir pridedamus paaiškinimus; |
| --- | --- |

—

smulkiai aprašyti analizę ir pridedamus paaiškinimus;

| — | suderinti rezultatus su atitinkamomis institucijomis ir kitais (nepriklausomais) ekspertais; |
| --- | --- |

—

suderinti rezultatus su atitinkamomis institucijomis ir kitais (nepriklausomais) ekspertais;

| — | prireikus patikslinti analizę, pakoreguojant duomenis ir (arba) metodiką. |
| --- | --- |

—

prireikus patikslinti analizę, pakoreguojant duomenis ir (arba) metodiką.

Veiksmų eiliškumas nebūtinai turi būti nuoseklus, o kai kuriais atvejais jie gali kartotis. Valstybės narės gali apsvarstyti galimybę įsteigti bendrus informacinius punktus, kurie padėtų projektų rengėjams atlikti šiuos veiksmus, visų pirma patikslinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų struktūrą.

Kuo labiau remtis sąnaudų ir naudos analize

Išsami visuomenės sąnaudų ir naudos analizė yra būtina sąlyga paskirstant sąnaudas ir naudą valstybėms narėms ir kitoms šalims. Tačiau tai gali būti nepakankamas pagrindas derėtis dėl paskirstymo. Todėl reikės peržiūrėti ir atliktą sąnaudų ir naudos analizę ir išplėsti jos apimtį.

Bendradarbiaujančios šalys turėtų stengtis kuo labiau remtis sąnaudų ir naudos analize, kad išlaikytų nuoseklumą su nustatytu pagrindiniu poveikiu. Projekto apibrėžties, naudojamų duomenų, pagrindinio scenarijaus ir ribinių sąlygų keisti negalima, o grynosios vertės, apskaičiuotos atliekant sąnaudų ir naudos analizę, turėtų būti naudojamos kaip atskaitos taškas tolesnėse diskusijose. Būtina nurodyti visas ribines sąlygas, kurios turi įtakos projekto veikimui ir jo integracijai į platesnę energetikos sistemą, nes jos turės įtakos sąnaudų ir naudos rodikliams.

Bendradarbiaujančių šalių derybų rezultatas galiausiai bus sąnaudų ir naudos pasidalijimo susitarimas. Joms turėtų būti suteikta galimybė lanksčiai susitarti, kokias sąnaudas ir naudą įtraukti. Sąnaudų ir naudos analize būtina pasiekti pusiausvyrą tarp sudėtingumo sumažinimo ir sandorio išlaidų apribojimo iki valdomo lygio ir siekio įtraukti visus svarbius veiksnius.

Sąnaudų ir naudos pasidalijimo principai

Sąnaudų ir naudos pasidalijimas turėtų būti pagrįstas sąžiningumo principu, t. y. kai nė viena šalis dėl bendradarbiavimo negauna neproporcingos naudos ir (arba) nepatiria neproporcingų išlaidų, o visoms šalims kompensuojama proporcingai jų indėliui, įvykdomumo principu, t. y. kai procesas supaprastinamas ir sandorio išlaidos sumažinamos iki valdomos sumos, atrinkus svarbiausias šalis ir sąnaudų bei naudos kategorijas, ir faktinėmis sąnaudomis ir nauda (ir tik vėlesniame etape galimi susitarimai, kuriais leidžiama nuo jų nukrypti).

Sudėtingumo mažinimas

Ankstesnė bendradarbiavimo mechanizmų taikymo patirtis parodė, kad sudėtingumas gali būti kliūtis ir egzistuoja didesnė tikimybė, kad labai sudėtingos derybos su daugeliu suinteresuotųjų šalių gali būti nesėkmingos. Tačiau tokią padėtį galima sušvelninti, jei bendradarbiaujančios šalys pirmiausia susitars dėl pagrindinių bendradarbiavimo principų ir sąlygų ir tik tada imsis derybų dėl detalių. Taip pat gali padėti aukšto lygio politiniai susitarimai dėl sąnaudų ir naudos pasidalijimo, kaip Švedijos ir Norvegijos atveju, kai jos derėjosi dėl bendros paramos schemos.

Neapibrėžties mažinimas ir įtraukimas į sprendimų priėmimo procesą

Kadangi informacija apie sąnaudas, naudą ir riziką nėra tiksliai žinoma, neapibrėžtis yra natūrali proceso dalis ir į ją reikia atitinkamai atsižvelgti. Ją galima sumažinti atliekant jautrumo analizę ir patvarumo patikras.

Visuomenės pritarimas

Kalbant apie visuomenės pritarimą, rekomenduojama bet kokiame bendradarbiavimo projekte iš anksto ir aktyviai spręsti visuomenės įtraukimo klausimą, kad vėliau būtų išvengta nesėkmių. Visos su bendradarbiavimu susijusios tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos ir nauda bei bendras jų paskirstymo bendradarbiaujantiems partneriams metodas turėtų būti aiškiai aprašyti ir paviešinti.

6   TARPVYRIAUSYBINIO SUSITARIMO ŠABLONAS

I dalis. Tikslas ir apibrėžtys

Straipsnis dėl tikslo

| — | Valstybės narės turėtų nurodyti Tarpvyriausybinio susitarimo tikslą. Šiaurės jūros šalių energetikos srities bendradarbiavimo (NSEC) pavyzdys gali būti papildomų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumų kūrimas Šiaurės jūroje. Dėl tikslo sprendžia bendradarbiaujančios valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų nurodyti Tarpvyriausybinio susitarimo tikslą. Šiaurės jūros šalių energetikos srities bendradarbiavimo (NSEC) pavyzdys gali būti papildomų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumų kūrimas Šiaurės jūroje. Dėl tikslo sprendžia bendradarbiaujančios valstybės narės.

Straipsnis dėl apibrėžčių

| — | Valstybės narės turėtų apibrėžti svarbiausias į Tarpvyriausybinį susitarimą įtrauktas sąvokas. Taip užtikrinamas bendras dalyvaujančių šalių sutarimas ir pagerinamas susitarimo teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų apibrėžti svarbiausias į Tarpvyriausybinį susitarimą įtrauktas sąvokas. Taip užtikrinamas bendras dalyvaujančių šalių sutarimas ir pagerinamas susitarimo teisinis pagrindas.

II dalis. Bendradarbiavimo mechanizmas

Straipsnis dėl bendradarbiavimo mechanizmo

| — | Šiame straipsnyje reikėtų aprašyti teisinį bendradarbiavimo įtraukimą, atsižvelgiant į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos kontekstą, t. y. ar pasirinktas statistinis perdavimas, bendras projektas (su kita ES valstybe nare arba trečiąja šalimi), ar bendra paramos schema. |
| --- | --- |

—

Šiame straipsnyje reikėtų aprašyti teisinį bendradarbiavimo įtraukimą, atsižvelgiant į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos kontekstą, t. y. ar pasirinktas statistinis perdavimas, bendras projektas (su kita ES valstybe nare arba trečiąja šalimi), ar bendra paramos schema.

III dalis. Bendradarbiavimo specifikacijos

Straipsnis dėl bendradarbiavimo apimties

| — | Valstybės narės turėtų patikslinti bendradarbiavimo apimtį: 1) tik AEI diegimas, 2) bendradarbiavimo papildymas infrastruktūra, 3) bendradarbiavimo papildymas inovacijų aspektais (pvz., saugyklomis, konversijos įrenginiais ir pan.). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų patikslinti bendradarbiavimo apimtį: 1) tik AEI diegimas, 2) bendradarbiavimo papildymas infrastruktūra, 3) bendradarbiavimo papildymas inovacijų aspektais (pvz., saugyklomis, konversijos įrenginiais ir pan.).

Straipsnis dėl pasirinktos paramos schemos

| — | Valstybės narės turėtų nurodyti taikomą paramos schemą (priimančiosios valstybės narės, prisidedančiosios valstybės narės arba naują paramos schemą). Jei naudojama esama schema, valstybės narės turėtų įtraukti nuorodą į atitinkamą teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų nurodyti taikomą paramos schemą (priimančiosios valstybės narės, prisidedančiosios valstybės narės arba naują paramos schemą). Jei naudojama esama schema, valstybės narės turėtų įtraukti nuorodą į atitinkamą teisinį pagrindą.

Straipsnis dėl naujos paramos schemos (taikomas tik bendroms paramos schemoms)

| — | Valstybės narės turėtų nurodyti techninius paramos schemos elementus. Reikia atsižvelgti į šiuos elementus:






  a. | bendradarbiavimas įgyvendinant vieną projektą ir (arba) kelis projektus; |
| --- | --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų nurodyti techninius paramos schemos elementus. Reikia atsižvelgti į šiuos elementus:

a.

bendradarbiavimas įgyvendinant vieną projektą ir (arba) kelis projektus;

| b. | didžiausias pajėgumas ir (arba) apimtis (įrengtų MW arba perduodamų MWh kiekis); |
| --- | --- |

b.

didžiausias pajėgumas ir (arba) apimtis (įrengtų MW arba perduodamų MWh kiekis);

| c. | reikalavimus atitinkanti (-čios) technologija (-os); |
| --- | --- |

c.

reikalavimus atitinkanti (-čios) technologija (-os);

| d. | vieta arba vietos atrankos ir parengiamųjų darbų procesas; |
| --- | --- |

d.

vieta arba vietos atrankos ir parengiamųjų darbų procesas;

| e. | prijungimo prie tinklo režimas; |
| --- | --- |

e.

prijungimo prie tinklo režimas;

| f. | paramos forma; |
| --- | --- |

f.

paramos forma;

| g. | konkurso ir (arba) aukciono struktūra; |
| --- | --- |

g.

konkurso ir (arba) aukciono struktūra;

| h. | susitarimas dėl pranešimo apie valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

h.

susitarimas dėl pranešimo apie valstybės pagalbą.

Straipsnis dėl atitinkamos rinkos organizavimo tvarkos

| — | Valstybės narės turėtų nurodyti atitinkamą rinkos organizavimo tvarką (pvz., paskirtą orientacinę rinką) bendradarbiavimo projektui ir visas atitinkamas papildomas nuostatas. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų nurodyti atitinkamą rinkos organizavimo tvarką (pvz., paskirtą orientacinę rinką) bendradarbiavimo projektui ir visas atitinkamas papildomas nuostatas.

Straipsnis dėl sąnaudų ir naudos analizės ir tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo

| — | Valstybės narės turėtų susitarti dėl sąnaudų ir naudos analizės ir tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo.






  — | Paprasto bendradarbiavimo atveju AEI statistika gali būti perduodama už sutartą perdavimo kainą. Šiuo bendradarbiavimo atveju sąnaudų ir naudos analizė turėtų būti kuo paprastesnė, siekiant sumažinti sandorio išlaidas. |
| --- | --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų susitarti dėl sąnaudų ir naudos analizės ir tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo.

—

Paprasto bendradarbiavimo atveju AEI statistika gali būti perduodama už sutartą perdavimo kainą. Šiuo bendradarbiavimo atveju sąnaudų ir naudos analizė turėtų būti kuo paprastesnė, siekiant sumažinti sandorio išlaidas.

| — | Sudėtingesniam bendradarbiavimui (arba kai siekiama gauti tarpvalstybinį AEI finansavimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir (arba) infrastruktūros finansavimą) gali prireikti išsamesnės sąnaudų ir naudos analizės. Šiame Tarpvyriausybinio susitarimo skirsnyje turėtų būti pateikta nuoroda į turimus sąnaudų ir naudos analizės skaičiavimus ir atitinkamą tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo metodą.






  — | Grynosios socialinės naudos nustatymas. |
| --- | --- | --- |

—

Sudėtingesniam bendradarbiavimui (arba kai siekiama gauti tarpvalstybinį AEI finansavimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir (arba) infrastruktūros finansavimą) gali prireikti išsamesnės sąnaudų ir naudos analizės. Šiame Tarpvyriausybinio susitarimo skirsnyje turėtų būti pateikta nuoroda į turimus sąnaudų ir naudos analizės skaičiavimus ir atitinkamą tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo metodą.

—

Grynosios socialinės naudos nustatymas.

| — | Pagrindinių sąnaudų ir naudos paskirstymas tarp šalių. |
| --- | --- |

—

Pagrindinių sąnaudų ir naudos paskirstymas tarp šalių.

| — | Kompensacinės išmokos tarp valstybių narių (įskaitant kiekvieno bendradarbiavimo partnerio finansuojamą paramos išlaidų dalį, AEI statistinių duomenų paskirstymą tikslinio įnašo tikslais). |
| --- | --- |

—

Kompensacinės išmokos tarp valstybių narių (įskaitant kiekvieno bendradarbiavimo partnerio finansuojamą paramos išlaidų dalį, AEI statistinių duomenų paskirstymą tikslinio įnašo tikslais).

| — | Mokėjimo procedūra. |
| --- | --- |

—

Mokėjimo procedūra.

| — | Pranešimas Europos Komisijai, kurio reikalaujama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą. |
| --- | --- |

—

Pranešimas Europos Komisijai, kurio reikalaujama pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą.

Straipsnis dėl šalių įsipareigojimų

| — | Bendradarbiaujančios valstybės narės turėtų apibrėžti atsakomybę pagal pasirinktą bendradarbiavimo formą, taip pat procedūras ir sistemą, sudarančias sąlygas stebėti, sekti ir suteikti įrodymus bei patvirtinimus (įskaitant duomenų perdavimą: turinį, formatą ir laiką). |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujančios valstybės narės turėtų apibrėžti atsakomybę pagal pasirinktą bendradarbiavimo formą, taip pat procedūras ir sistemą, sudarančias sąlygas stebėti, sekti ir suteikti įrodymus bei patvirtinimus (įskaitant duomenų perdavimą: turinį, formatą ir laiką).

Straipsnis dėl atsakingos įstaigos (taikomas bendriems projektams arba bendros paramos schemoms)

| — | Šiame straipsnyje turėtų būti aprašyta atsakinga institucija (pvz., agentūra arba vienas bendras kontaktinis punktas) ir jos pareigos. Atsakomybė gali apimti projektų identifikavimą, konkurso tvarkos apibrėžimą, konkurso dalyvio atranką, projektų sutarčių sudarymo priežiūrą, paramos išmokų mokėjimą ir ataskaitų teikimą bendradarbiaujančioms valstybėms. |
| --- | --- |

—

Šiame straipsnyje turėtų būti aprašyta atsakinga institucija (pvz., agentūra arba vienas bendras kontaktinis punktas) ir jos pareigos. Atsakomybė gali apimti projektų identifikavimą, konkurso tvarkos apibrėžimą, konkurso dalyvio atranką, projektų sutarčių sudarymo priežiūrą, paramos išmokų mokėjimą ir ataskaitų teikimą bendradarbiaujančioms valstybėms.

Straipsnis dėl pranešimo Europos Komisijai

| — | Pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą parduodančioji ir (arba) priimančioji valstybė narė turėtų pranešti Europos Komisijai apie susitarimą ir tikslią statistinio perdavimo apimtį. |
| --- | --- |

—

Pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą parduodančioji ir (arba) priimančioji valstybė narė turėtų pranešti Europos Komisijai apie susitarimą ir tikslią statistinio perdavimo apimtį.

7   PRIEDAS

Galimi bendradarbiavimo mechanizmai ir pagrindiniai bendradarbiavimo principai

Toliau nurodyti trys pagrindiniai bendradarbiavimo mechanizmai, kuriais valstybės narės gali pasinaudoti pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 8, 9, 11 arba 13 straipsnius.

Statistinių perdavimų mechanizmas (8 straipsnis). Statistinių perdavimų atveju ne daugiau kaip dvi valstybės narės susitaria bendradarbiauti ir virtualiai priskirti atitinkamą vienoje valstybėje narėje pagamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos perteklių kitai valstybei narei. Šis perdavimas atliekamas ex post susitarus dėl perdavimo kainos. Vienos valstybės narės „nupirkta“ energija bus įskaičiuota į jos nacionalinį įnašą pagal direktyvą. Fizinis energijos perdavimas ar priėmimas nevykdomas. Statistiniai perdavimai paprastai nėra susiję su konkrečiais projektais, nors valstybės narės gali nuspręsti sudaryti tokį susitarimą, jei mano, kad jis naudingas abiem pusėms. Be to, statistiniai perdavimai savo esme yra technologiškai neutralūs. Statistinio perdavimo mechanizme dalyvaujančios valstybės narės turi pranešti apie perdavimą Komisijai ne vėliau kaip per 12 mėnesių pasibaigus metams, kuriais įvyko perdavimas. Su statistiniais perdavimais susijusios sandorio išlaidos yra palyginti nedidelės, nes juos gana lengva surengti ir dėl jų derėtis. Be to, valstybės narės gali inicijuoti ribotą bendradarbiavimą, nekeisdamos savo nacionalinių paramos priemonių. Kadangi statistiniai perdavimai yra gana nesudėtingi, jiems atlikti reikia mažiau gairių, tačiau visuomenės pritarimą pasiekti gali būti sunkiau, nes mainais už mokėjimą neperduodama pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija. Privatūs ūkio subjektai negali dalyvauti statistinių perdavimų mechanizmuose, t. y. jie skirti tik viešiesiems subjektams.

Valstybių narių bendri projektai (9 straipsnis). Valstybės narės taip pat gali vykdyti bendrus projektus ir bendradarbiauti įgyvendindamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus, susijusius su elektros energijos, šilumos arba vėsumos gamyba iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Bendri projektai neapsiriboja vien tik statistiniais perdavimais, o bendradarbiavimas visada susijęs su konkrečiu nauju projektu. Bendrame projekte gali būti numatytas arba nenumatytas fizinis elektros energijos perdavimas. Be pavienių bendradarbiavimo projektų, pvz., didelių jūros vėjo energijos projektų, taip pat galimi kelių projektų susitarimai, kai pakartojama su mažais arba vidutinio dydžio įrenginiais susijusi struktūra. Vis dėlto tokius kelių projektų susitarimus reikia atskirti nuo bendrų paramos schemų dėl jų baigtinio pobūdžio. Projektai gali būti susiję su esamų įrenginių modernizavimu arba naujais įrenginiais. Bendradarbiaujančios šalys dalijasi šių projektų sąnaudas ir naudą pagal sutartas taisykles. Valstybės narės gali susitarti įgyvendinti projektą pagal vienos iš bendradarbiaujančių šalių esamą paramos schemą arba sukurti specialią schemą.

Bendri projektai taip pat gali būti tinkami siekiant bendrai investuoti į naująsias technologijas ir kaupti patirtį. Bendradarbiavimo ir sandorio išlaidų lygis viršija atitinkamą lygį statistinių perdavimų atveju, tačiau dažniausiai nepasiekia bendrų paramos schemų lygio, nes bendradarbiavimas apsiriboja tik sutartu projektų skaičiumi. Skirtingai nuo statistinių perdavimų, bendruose projektuose gali dalyvauti ir privatūs veiklos vykdytojai.

Valstybių narių ir trečiųjų šalių bendri projektai (11 straipsnis). Valstybės narės taip pat gali įgyvendinti bendrus projektus su trečiosiomis šalimis. Jie gali būti ypač svarbūs bendradarbiaujant su Energijos bendrijos šalimis arba Jungtine Karalyste. Tačiau bendri projektai su trečiosiomis šalimis taikomi tik elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių (ne šildymui ir vėsinimui). Be to, reikalinga faktinė fizinė jungtis su trečiąja šalimi. Norint užtikrinti elektros energijos tiekimą į ES elektros energijos sistemą, reikia laiku rezervuoti atitinkamus jungties pajėgumo poreikius. Išskyrus įrenginiui skirtą investicinę pagalbą, pagamintos ir eksportuotos elektros energijos kiekio atžvilgiu negalima suteikti paramos pagal trečiosios valstybės paramos schemą.

Bendros paramos schemos (13 straipsnis). Kitas galimas valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmas yra bendros paramos schemos. Jis reiškia dalinį arba visišką dviejų ar kelių valstybių narių nacionalinių paramos schemų koordinavimą ir (arba) sujungimą. Kadangi bendros paramos schemos gali būti susijusios su didelėmis sandorio išlaidomis, jos paprastai apima kelis projektus. Tačiau jos taip pat gali būti naudojamos dideliems pavieniams, labai specifinės struktūros projektams. Be to, bendros paramos schemos gali būti susijusios tik su vienu nacionalinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos rinkos segmentu, pavyzdžiui, konkrečia technologija arba geografine teritorija, kaip antai pasienio regionu. Jei nenurodyta kitaip, suderinta bendra paramos schema nepakeičia esamų nacionalinių paramos schemų, kurios ir toliau taikomos lygiagrečiai. Bendros paramos schemos paprastai yra reiklesnės ir sudėtingesnės nei bendri projektai, tad joms įgyvendinti dažniausiai prireikia nacionalinių teisės aktų ir (arba) reguliavimo sistemos pakeitimų.

Bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje principai

Apskritai valstybių narių bendradarbiavimas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje grindžiamas toliau išvardytais principais.

Galimybė rinktis. Dvi ar kelios valstybės narės, kurios bendradarbiauja tarpusavyje arba su trečiąja šalimi, bendradarbiauja savanoriškai. Be to, kai valstybės narės nusprendžia suvienyti jėgas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, jos gali savo nuožiūra nustatyti tokio bendradarbiavimo detales ir sąlygas.

Socialinės ir ekonominės naudos kūrimas. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektais turi būti kuriama vertė visai visuomenei. Apskritai tai reiškia, kad, lyginant projektą su atsinaujinančiųjų energijos išteklių panaudojimu be bendradarbiavimo, jo socialinė ir ekonominė nauda turi būti didesnė už sąnaudas.

Abipusiai naudingo bendradarbiavimo užmezgimas. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektai bus ne tik naudingi visuomenei, bet ir įgyvendinami tik jei jais bus užtikrinta abipusė nauda visoms dalyvaujančioms šalims ir pagrindinėms suinteresuotosioms šalims atitinkamose valstybėse. Apskritai mažai tikėtina, kad visoms suinteresuotosioms šalims bus geriau įgyvendinus projektą nei jo neįgyvendinus, todėl šalys turi susitarti, kurioms suinteresuotosioms šalims turėtų būti išmokėtos kompensacijos.

Susitarimas dėl bendradarbiavimo sąlygų. Bendradarbiauti ketinančios valstybės narės turi sudaryti bendradarbiavimo susitarimą, kuriame būtų nustatytos tokio bendradarbiavimo sąlygos.

Specifinių vietos sąlygų taikymas. Nors bendradarbiaujančios šalys siekia kiek įmanoma labiau suderinti atitinkamas taisykles ir reglamentus, galimi natūralūs apribojimai, kurie bus ypač aktualūs konkrečiai vietovei būdingoms sąlygoms, pavyzdžiui, licencijavimui ir mokesčiams. Todėl pagal nutylėjimą taikomos šalies, kurioje projektas yra fiziškai įgyvendinamas, taisyklės, nebent bendradarbiaujančios šalys susitaria ir nurodo kitaip.

Apčiuopiamo poveikio užtikrinimas. Valstybės narės gali pasirinkti tokią bendradarbiavimo struktūrą, kuri turėtų apčiuopiamą poveikį jų elektros energijos sistemoms ir rinkoms. Pavyzdžiui, bendradarbiaujančios valstybės narės gali reikalauti fiziškai importuoti elektros energiją (tai būtina vykdant bendrus projektus su trečiosiomis šalimis).

Sąnaudų ir naudos pasidalijimas. Pagal direktyvą, pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija turėtų būti priskirta šaliai, kuri finansuoja įrenginį. Priklausomai nuo technologijos, be paramos išlaidų, bus svarbios ir kitos sąnaudos bei nauda. Prijungimo prie tinklo ir sistemos integracijos išlaidos ypač aktualios jūros vėjo energijos projektams, o paramos išlaidų svarba paprastai mažėja tobulėjant technologijoms ir gerėjant rinkos integracijai. Galimi įvairūs apskaitos variantai. Šalys partnerės gali savo nuožiūra nustatyti bendradarbiavimo susitarimo detales.

---

(1)  Gairės parengtos pagal ankstesnes „Atsinaujinančiosios energijos bendradarbiavimo schemų naudojimo gaires“ (SWD(2013) 440 final), kurios pateiktos https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/com_2013_public_intervention_swd05_en.pdf.

(2)  Išsamesnis bendradarbiavimo mechanizmų apibūdinimas pateiktas priede. Autoritetingai aiškinti Sąjungos teisę yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

(3)  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1153, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė (OL L 249, 2021 7 14, p. 38).

(4)  COM(2021) 393. „ES pasienio regionai. Gyvosios Europos integracijos laboratorijos“.

(5)  Pasienio regionai – tai teritorijos, esančios abipus tos pačios sienos (apibrėžtis pateikta https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Border_region).

(6)  Šis atvejo aprašymas parengtas remiantis ataskaita „Tarpvalstybinių aukcionų projektavimo galimybės“, parengta pagal AURES II projektą dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos paramos aukcionų. Išsami ataskaita pateikta http://aures2project.eu/wp-content/uploads/2019/06/AURES_II_D6_1_final.pdf.

(7)  Iki šiol įgyvendinta ir (arba) suderinta 12 bendradarbiavimo projektų (iš jų – 10 statistinių perdavimų, 1 bendras projektas ir 1 bendra paramos schema). Nors tai rodo, kad įgyvendinimas galbūt spartėja, bendradarbiavimo mechanizmų naudojimas vis dar neatitinka lūkesčių. Įgyvendinti ir (arba) suderinti šie projektai: statistiniai perdavimai tarp Liuksemburgo ir Lietuvos, Liuksemburgo ir Estijos, Maltos ir Estijos, Nyderlandų ir Danijos, Airijos ir Danijos, Airijos ir Estijos, Danijos ir Belgijos, Suomijos ir Belgijos, Čekijos ir Slovėnijos, Lietuvos ir Belgijos; bendras Vokietijos ir Danijos projektas ir bendra Švedijos ir Norvegijos paramos schema. Žvelgiant į valstybių narių 2020 m. nacionalinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planus (toliau – NAIEVP), akivaizdu, kad dėl mechanizmų naujumo ir įgyvendintų projektų trūkumo planai pasinaudoti bendradarbiavimo mechanizmais tebėra migloti, atsargūs ar net neegzistuojantys. Praėjus keleriems metams, valstybių narių NEKSVP dėl bendradarbiavimo mechanizmų naudojimo jau buvo konkretesni, visų pirma dėl dvišalių arba daugiašalių konsultacijų, kurias valstybės narės rengė individualiai arba per įvairias grupes ir forumus. Šiuo požiūriu reikėtų pabrėžti darbą regioniniuose energetikos forumuose, įskaitant Šiaurės jūros šalių energetikos srities bendradarbiavimo (NSEC), Baltijos energijos rinkos jungčių plano (BEMIP), Vidurio ir Pietryčių Europos energijos tinklų sujungiamumo iniciatyvos (CESEC), Pietų ir Vakarų Europos tinklų jungiamųjų linijų (SWE) aukšto lygio darbo grupes arba Penkiašalį forumą. Šiuose forumuose pavyko suburti pagrindines suinteresuotąsias šalis ir palengvinti dialogą. Tačiau vis dar trūksta konkrečių planų, apie kuriuos būtų pranešta. Tai reiškia, kad bendradarbiavimo mechanizmus taikyti sunku.

(8)  Tarp kitų tyrimų ir projektų paminėtinas ES valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmų ir sąveikos su paramos schemomis pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (2009/28/EB) projektas (https://res-cooperation.eu/), CA-RES projektas (https://www.ca-res.eu/) arba MUSTEC projektas (https://mustec.eu/). Taip pat žr. 2014 m. tyrimą „ES šalių bendradarbiavimas pagal AEI direktyvą“, https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/renewable-energy-directive-targets-and-rules/cooperation-mechanisms_en#documents.

(9)  Žinomi pavyzdžiai: Danijos ir Nyderlandų susitarimo memorandumas dėl vieno ar kelių jūros vėjo energetikos centrų, Latvijos ir Estijos susitarimo memorandumas dėl bendro jūros energijos projekto, Danijos ir Vokietijos ketinimų raštas dėl bendrų ir hibridinių jūros energijos projektų analizės, Danijos ir Belgijos susitarimo memorandumas dėl energetinių salų galimybių nagrinėjimo.

(10)  Galima daryti prielaidą, kad daugumos tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų atveju valstybės narės arba trečiosios šalys patiria didžiausias sąnaudas ir gauna didžiąją dalį naudos. Todėl jos yra įprastos derybų šalys ir pagal nutylėjimą atstovaus savo suinteresuotosioms šalims.

(11)  Pripažįstant, kad vis daugiau dėmesio skiriama sudėtingoms bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje formoms, pavyzdžiui, naudojant hibridinių jūros vėjo jėgainių parkus, pateikiamos „gairės, kaip koordinuoti tarpvalstybinių energijos perdavimo projektų, vykdomų kartu su energijos gamybos projektais, sąnaudų ir naudos pasidalijimą“. Šios gairės yra susijusios su TEN-E reglamento [Reglamento (ES) 2022/869] 15 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos komunikatu Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ (COM(2020) 741 final), kuris pateiktas https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/offshore_renewable_energy_strategy.pdf.

(12)  Centralizuoto modelio elementai įtraukti į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos pasiūlymą peržiūrėti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos nuostatas, susijusias su leidimų AEI projektams išdavimu (COM(2022) 222 final).

(13)  Tai daugiausia susiję su tinklo poveikiu, tačiau neapibrėžtis gali būti susijusi ir su reguliavimo pokyčiais.

(14)  Taikant vienpusių priemokų sistemą, jei rinkos kaina yra mažesnė už aukciono vykdymo kainą, gamintojai gauna paramą, kuri padengia skirtumą, o jei rinkos kaina yra didesnė, jie gali pasilikti pajamų perviršį. Abipusė priemoka veikia panašiai, tačiau pajamų perviršį turi grąžinti gamintojas. Taikant fiksuotųjų priemokų sistemą, prie rinkos kainos gamintojai papildomai gauna fiksuotą pajamų perviršio sumą.

(15)  Kiekviena bendradarbiaujanti šalis taip pat gali nuspręsti, kaip susigrąžinti paramos išlaidas nacionaliniu lygmeniu, išskyrus bendrų paramos schemų atvejus.

(16)  2022/C 80/01.

(17)  Žr. https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/guides/2014/guide-to-cost-benefit-analysis-of-investment-projects-for-cohesion-policy-2014-2020.

(18)  „Ekonominis EIB investicinių projektų vertinimas. Peržiūrima 2013 m. kovo mėn. versija“, https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf.

(19)  „Tarpvalstybinių projektų indėlio įgyvendinant bendruosius kriterijus ir Reglamento (ES) 2021/1153, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė, priedo IV dalyje numatytos sąnaudų ir naudos analizės rengimo metodika“, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52021SC0429&qid=1564520971474.

(20)  Žr. https://tyndp.entsoe.eu/cba

(21)  Jei atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektui įgyvendinti būtina valstybės pagalba, finansavimo trūkumo analizė, atlikta pagal Valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gaires (angl. CEEAG), turėtų atitikti pagrindines sąnaudų ir naudos analizės prielaidas.

(22)  Kalbant apie infrastruktūrą, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros paskelbtoje Ketvirtojoje stebėsenos ataskaitoje dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo sprendimų atskleista, kad daugumoje transeuropinių energetikos projektų, susijusių su tarpvalstybine infrastruktūra, pasirenkami „tradiciniai“ sąnaudų paskirstymo metodai. Daugumoje projektų sausumoje taikomas vadinamasis „teritorinis principas“, pagal kurį kiekviena šalis padengia su projekto įgyvendinimu savo teritorijoje susijusias išlaidas, nepaisant naudos, kurią projektas gali atnešti kitoms šalims, o projektų jūroje atveju vyrauja 50:50 sąnaudų paskirstymo principas. Šis metodas gali būti neveiksmingas, pavyzdžiui, naujų sudėtingųjų tinklų jūroje, kurie gali turėti įtakos didesniam šalių skaičiui, atveju.

(23)  Visų pirma žr. Direktyvos (ES) 2018/2001 11 straipsnio 2 dalies a ir c punktus.

(24)  Apmoka perdavimo sistemos operatorius.

(25)  Jei tiesioginis palyginimas neįmanomas arba neįgyvendinamas, skaičiavimui galima naudoti alternatyvią technologiją.

---

| 2022 12 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 495/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 495/24

---

Komisijos pranešimas dėl valstybėms narėms skirtų 2021–2030 m. nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo gairių

(2022/C 495/02)

Nuo 2021 m. antrojo pusmečio rekordiškai aukštos energijos kainos, kurias dar labiau padidino nepagrįsta ir neteisėta Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą, suteikia stiprų postūmį paspartinti Europos žaliojo kurso įgyvendinimą ir sustiprinti energetikos sąjungos atsparumą, paspartinant perėjimą prie švarios energijos ir panaikinant bet kokią priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Kartu dėl pastaruoju metu susidariusių ekstremalių meteorologinių sąlygų atsirado didesnė priklausomybė nuo energijos tiekimo, jos paveikė pasėlių derlių ir vidaus vandenų laivybą, taip pat turėjo įtakos piliečių gerovei, o tai yra griežtas įspėjimas, kad reikia prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio.

Šie naujausi pokyčiai išryškina integruoto energetikos ir klimato politikos planavimo svarbą. Šiuo metu labiau nei bet kada anksčiau tvirta energetikos sąjunga ir koordinuoti veiksmai klimato srityje yra būtina solidarumo, klestėjimo ir tvarumo Europos Sąjungoje sąlyga. Norėdamos greitai padidinti energetinį saugumą ir paspartinti teisingą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, valstybės narės ir Europos Sąjunga turi remtis stipria Europos lygmeniu sukurta valdymo sistema.

Reglamentu dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (Valdymo reglamentas) (1)
  nustatyta lanksti, tačiau patikima valdymo sistema, skirta skaidriam ir abipusiškai stiprinančiam ES valstybių narių ir Europos Komisijos bendradarbiavimui. Tai padeda užtikrinti nuoseklų požiūrį į energetikos ir klimato politiką bei koordinuotus veiksmus visose valstybėse narėse.

Nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai (toliau – nacionaliniai planai arba NEKSVP) yra pagrindinė strateginio planavimo priemonė pagal Valdymo reglamentą. NEKSVP užtikrinamas trumpalaikis, vidutinės trukmės ir ilgalaikis investicijų nuspėjamumas, itin reikalingas netikrumo laikais, ir jie yra labai svarbūs siekiant sutelkti didžiules investicijas, kurių reikia norint pasiekti bendrą poveikio klimatui neutralumo užmojį ir užtikrinti sąžiningą bei teisingą perėjimą, kartu užtikrinant energetinį saugumą ir įperkamumą. Jie padeda valstybėms narėms kartu siekti energetikos ir klimato tikslų pagal Europos žaliąjį kursą, Europos klimato teisės aktą (2) ir Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį (3), tarp jų – didesnio užmojo energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos srityje, taip pat ES tarptautinių įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą.

NEKSVP taip pat atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant planą „REPowerEU“ (4)
  , atsižvelgiant į naujus sunkumus, susijusius su atsparesnės energetikos sąjungos kūrimu. Nuo energijos kainų kilimo pradžios 2021 m. viduryje ES nedelsdama ėmėsi visapusiškų ir tikslinių veiksmų, kad įveiktų energetikos krizę, kurią sukėlė naujausi geopolitiniai pokyčiai. Tai pakeis energetikos sąjungą iki 2030 m. ir vėliau. Nacionaliniuose planuose turi būti atsižvelgta į svarbiausius energetinio saugumo ir įperkamumo iššūkius. Be kita ko, reikia skubiai įvairinti energijos tiekimą, sudaryti nuoseklų dujų laikymo grafiką (5), atsižvelgti į neatidėliotiną poreikio mažinimą (6) ir skubią intervenciją siekiant spręsti didelių energijos kainų problemą bei didinti solidarumą (7).

Valstybės narės atnaujina savo 2021–2030 m. nacionalinius planus iki 2023 m. birželio mėn. (planų projektai) ir 2024 m. birželio mėn. (galutiniai planai) (8). Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2019–2020 m., kai buvo parengti pirmieji NEKSVP, energetikos ir klimato politika bei geopolitinės aplinkybės gerokai pasikeitė, atnaujintuose planuose daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama poreikiui imtis platesnio užmojo klimato srities veiksmų, sparčiau pereiti prie švarios energijos ir didinti energetinį saugumą. Atnaujinti NEKSVP turėtų sudaryti sąlygas ES pereiti prie atsparesnės ir tvaresnės energetikos sąjungos, be kita ko, sparčiai mažinant priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro ir nė vieno nepaliekant nuošalyje.

Šiame dokumente valstybėms narėms pateikiamos gairės dėl atnaujintų NEKSVP projektų ir galutinių atnaujintų NEKSVP rengimo proceso bei apimties, ypač pateikiant gerąją patirtį ir apibūdinant naujausių politinių bei geopolitinių pokyčių poveikį pagal Valdymo reglamentu, visų pirma jo I priedu (9), nustatytą teisinę sistemą.

Rengdama šias gaires Komisija visapusiškai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis techniniu lygmeniu ir konsultavosi su suinteresuotaisiais subjektais per specialų suinteresuotųjų subjektų seminarą 2022 m. rugsėjo 8 d. (10), išorės renginius ir dvišalius kontaktus. Šios gairės turėtų būti vertinamos kaip vienas iš nuolatinio keitimosi informacija ir bendradarbiavimo viso proceso metu elementų.

| 1 langelis. Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo principai ir geroji patirtis







  — | Nustatyti didesnius užmojus, kad būtų paspartinta žalioji pertvarka siekiant poveikio klimatui neutralumo ir padidintas energetikos sistemos atsparumas pagal Klimato teisės aktą, Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį ir planą „REPowerEU“. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, energijos vartojimo efektyvumui, energetiniam saugumui ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui. |
| --- | --- |

1 langelis. Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo principai ir geroji patirtis

—

Nustatyti didesnius užmojus, kad būtų paspartinta žalioji pertvarka siekiant poveikio klimatui neutralumo ir padidintas energetikos sistemos atsparumas pagal Klimato teisės aktą, Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį ir planą „REPowerEU“. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, energijos vartojimo efektyvumui, energetiniam saugumui ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui.

| — | Stiprinti planavimą pagal NEKSVP, kad būtų užtikrintas sąžiningas ir teisingas perėjimas, sušvelnintas socialinis poveikis ir poveikis užimtumui, išspręsta darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problema, sumažintas energijos nepriteklius ir užtikrinta galimybė visiems naudotis pagrindinėmis paslaugomis už prieinamą kainą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti planavimą pagal NEKSVP, kad būtų užtikrintas sąžiningas ir teisingas perėjimas, sušvelnintas socialinis poveikis ir poveikis užimtumui, išspręsta darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problema, sumažintas energijos nepriteklius ir užtikrinta galimybė visiems naudotis pagrindinėmis paslaugomis už prieinamą kainą.

| — | Pateikti nacionalinius tikslus ir uždavinius, įskaitant finansavimo tikslus, kuriuose būtų nurodyti konkretūs veiksmų planai iki 2030 m. ir 2050 m., suderinti su nacionalinėmis ilgalaikėmis strategijomis. |
| --- | --- |

—

Pateikti nacionalinius tikslus ir uždavinius, įskaitant finansavimo tikslus, kuriuose būtų nurodyti konkretūs veiksmų planai iki 2030 m. ir 2050 m., suderinti su nacionalinėmis ilgalaikėmis strategijomis.

| — | Integruoti prisitaikymo tikslus ir, jei reikia, atspindėti juos penkiuose atnaujintų NEKSVP elementuose. |
| --- | --- |

—

Integruoti prisitaikymo tikslus ir, jei reikia, atspindėti juos penkiuose atnaujintų NEKSVP elementuose.

| — | Nustatyti tikslus ir uždavinius, kaip sumažinti išmetamo metano kiekį, ir integruoti didesnius tikslus, taip pat klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo priemones žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, atsižvelgiant į išmetamą CO2 kiekį ir kitų išmetamųjų teršalų (ne CO2) kiekį bei anglies dioksido absorbavimą. |
| --- | --- |

—

Nustatyti tikslus ir uždavinius, kaip sumažinti išmetamo metano kiekį, ir integruoti didesnius tikslus, taip pat klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo priemones žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, atsižvelgiant į išmetamą CO2 kiekį ir kitų išmetamųjų teršalų (ne CO2) kiekį bei anglies dioksido absorbavimą.

| — | Išnaudoti energetikos ir skaitmeninės darbotvarkės sinergiją siekiant paskatinti energetikos sistemos skaitmeninimą. |
| --- | --- |

—

Išnaudoti energetikos ir skaitmeninės darbotvarkės sinergiją siekiant paskatinti energetikos sistemos skaitmeninimą.

| — | Pagerinti mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektą, visų pirma konkrečius tikslus ir uždavinius, kartu įtraukiant gamybos pajėgumų įvairinimą ir gebėjimų ugdymą, kad būtų paspartintas perėjimas prie švarios energijos. |
| --- | --- |

—

Pagerinti mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektą, visų pirma konkrečius tikslus ir uždavinius, kartu įtraukiant gamybos pajėgumų įvairinimą ir gebėjimų ugdymą, kad būtų paspartintas perėjimas prie švarios energijos.

| — | Ankstyvuoju proceso etapu plačiai ir įtraukiai konsultuotis su pilietine visuomene, vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

—

Ankstyvuoju proceso etapu plačiai ir įtraukiai konsultuotis su pilietine visuomene, vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais.

| — | Stiprinti regioninį bendradarbiavimą kaip neatsiejamą nacionalinių planų aspektą, visų pirma energetinio saugumo aspektu, siekiant nustatyti nuoseklią politiką ir tikrą solidarumą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti regioninį bendradarbiavimą kaip neatsiejamą nacionalinių planų aspektą, visų pirma energetinio saugumo aspektu, siekiant nustatyti nuoseklią politiką ir tikrą solidarumą.

| — | Siekti energetikos sąjungos penkių aspektų (11) tikslų, uždavinių ir įnašų, politikos ir priemonių sinergijos. |
| --- | --- |

—

Siekti energetikos sąjungos penkių aspektų (11) tikslų, uždavinių ir įnašų, politikos ir priemonių sinergijos.

| — | Pasisemti patirties iš pirminių NEKSVP, Komisijos pateikto jų įvertinimo ir jų įgyvendinimo būklės, siekiant nustatyti trūkumus bei tobulintinas sritis, kad būtų padidinti užmojai ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

Pasisemti patirties iš pirminių NEKSVP, Komisijos pateikto jų įvertinimo ir jų įgyvendinimo būklės, siekiant nustatyti trūkumus bei tobulintinas sritis, kad būtų padidinti užmojai ir įgyvendinimas.

| — | Užtikrinti suderinamumą su kitomis planavimo priemonėmis ir atspindėti atitinkamą politiką, priemones bei investicijas atnaujintuose NEKSVP (12). |
| --- | --- |

—

Užtikrinti suderinamumą su kitomis planavimo priemonėmis ir atspindėti atitinkamą politiką, priemones bei investicijas atnaujintuose NEKSVP (12).

| — | Suformuluoti išsamų, atnaujintą ir nuodugnų analitinį pagrindą, apimantį ekonominį, užimtumo, socialinį, mokslinių tyrimų, inovacijų, konkurencingumo ir aplinkosauginį poveikį, taip pat žiedinės ekonomikos indėlį. |
| --- | --- |

—

Suformuluoti išsamų, atnaujintą ir nuodugnų analitinį pagrindą, apimantį ekonominį, užimtumo, socialinį, mokslinių tyrimų, inovacijų, konkurencingumo ir aplinkosauginį poveikį, taip pat žiedinės ekonomikos indėlį.

| — | Pateikti išsamų finansavimo planą, kuriame būtų atsižvelgta į investicijų poreikius kiekvienam iš penkių aspektų, ekonomiškai efektyviai naudojant paramą iš valstybės biudžeto ir telkiant privačias investicijas, įskaitant finansines priemones bei novatoriškas finansavimo schemas. |
| --- | --- |

—

Pateikti išsamų finansavimo planą, kuriame būtų atsižvelgta į investicijų poreikius kiekvienam iš penkių aspektų, ekonomiškai efektyviai naudojant paramą iš valstybės biudžeto ir telkiant privačias investicijas, įskaitant finansines priemones bei novatoriškas finansavimo schemas.

| — | Atsižvelgti į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, parengtas pagal Europos semestrą, ir užtikrinti suderinamumą su jomis. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgti į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, parengtas pagal Europos semestrą, ir užtikrinti suderinamumą su jomis.

1   Naujos teisinės, socialinės ir ekonominės, politinės ir geopolitinės aplinkybės

Šiame skirsnyje aptariama, kaip nuo 2019 m. įvykę reikšmingi energetikos ir klimato politikos teisinės, socialinės ir ekonominės bei geopolitinės sistemos pokyčiai daro poveikį atnaujinant NEKSVP užmojo ir taikymo srities požiūriu. Prie šio sąrašo pridedamas 1 lentelėje pateiktas nuorodų sąrašas, kuriame apibendrinami pagrindiniai teisės aktuose, strategijose ir pasiūlymuose nurodyti tikslai, uždaviniai ir įnašai, taip pat jiems pasiekti reikalinga politika ir priemonės. Valstybės narės raginamos šias nuorodas įtraukti į savo atnaujintų nacionalinių planų projektus. Galutiniuose atnaujintuose planuose turėtų atsispindėti visi nauji reikšmingi pokyčiai nuolat kintančiomis teisinėmis, socialinėmis ir ekonominėmis bei geopolitinėmis aplinkybėmis ir juose turi būti tinkamai atsižvelgta į Komisijos rekomendacijas, pateiktas dėl atnaujintų planų projektų (13).

1.1   
  2030 m. užmojų didinimas siekiant poveikio klimatui neutralumo

Europos žaliuoju kursu padarytas stiprus postūmis didinti užmojus energetikos ir klimato srityje, nepaliekant nė vieno nuošalyje. Priėmus Europos klimato teisės aktą, tikslai iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ES lygmeniu ir iki 2030 m. sumažinti grynąjį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m., tapo teisiniu įpareigojimu. Šie tikslai yra gerokai griežtesni, palyginti su tais, kuriais remdamosi valstybės narės parengė savo pirminius NEKSVP (14).

Siekiant įgyvendinti Europos klimato teisės akte įtvirtintą užmojį, Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu atnaujinama 2030 m. energetikos ir klimato sistema. Tai neabejotinai paskatins valstybes nares atnaujinti savo pirminiuose NEKSVP nustatytus tikslus ir uždavinius, taip pat politiką ir priemones jiems pasiekti, visų pirma priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo (įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energiją), energijos vartojimo efektyvumo ir energijos vidaus rinkos srityse.

Tuo pat metu, siekiant įgyvendinti didesnius užmojus, taip pat priimtos svarbiausios Europos energetikos ir klimato strategijos, visų pirma energetikos sistemų integravimo (15), vandenilio (16), jūros (17), saulės energijos atsinaujinančiųjų išteklių (18), prisitaikymo prie klimato kaitos (19), tvarių anglies ciklų (20), taip pat ES energetikos sistemos skaitmeninimo veiksmų planas (21)
  ... Siekdama padėti įgyvendinti klimato ir energetikos tikslus, Komisija taip pat pasiūlė kitas susijusias strategijas, t. y. dėl nulinės taršos (22), biologinės įvairovės (23), miškų (24) ir darnaus bei pažangaus judumo (25).

Šių metų pradžioje pasiūlytos konkrečios plano „REPowerEU“ priemonės, kuriomis siekiama sumažinti ES energetinę priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro ir paspartinti Europos žaliojo kurso įgyvendinimą naujais veiksmais, remiantis Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu. Juo siekiama užtikrinti įperkamesnę, saugesnę ir tvaresnę energiją, sukurti atsparesnę energetikos sistemą ir tikrą energetikos sąjungą. Pagal šį planą Komisija paragino kitas teisėkūros institucijas padidinti Energijos vartojimo efektyvumo ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvose nustatytus tikslus. Įgyvendinus planą „REPowerEU“ bus sparčiau diegiamos gamtinių dujų alternatyvos ir atsinaujinantieji ištekliai, visų pirma tvarus biometanas, vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, saulės fotovoltinė energija ir jūros vėjo energija, taip pat bus pradėtos įgyvendinti struktūrinės vidutinės trukmės ir ilgalaikės energijos vartojimo efektyvumo priemonės.

Atnaujintų nacionalinių planų projektuose turėtų atsispindėti šie didesni užmojai. Valstybės narės turėtų visiškai įtraukti naujus ir patikslintus energetikos ir klimato tikslus, numatytus Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio ir „REPowerEU“ pasiūlymuose (26), nors įgyvendinimo teisėkūros procesas dar nebaigtas. Valstybės narės jau turėtų atsižvelgti į siūlomus didesnius nacionalinius tikslus, numatytus Pastangų pasidalijimo reglamente ir Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reglamente (LULUCF), nes abiejuose teisės aktuose Komisijos pasiūlytam užmojo lygiui kitos dvi teisėkūros institucijos pritarė. Valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į naujus tikslus, nustatytus pagal naujos redakcijos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą ir persvarstytą Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą.

Nuo tada, kai buvo parengti pirmieji NEKSVP, valstybės narės taip pat rengė savo nacionalines ilgalaikes strategijas pagal Valdymo reglamentą. Vadovaujantis Valdymo reglamentu, atnaujinti NEKSVP turėtų atitikti šias ilgalaikes strategijas ir Europos klimato teisės akte nustatytą neutralaus poveikio klimatui tikslą.

Atnaujintuose planuose taip pat turėtų atsispindėti su Paryžiaus susitarimu susiję tarptautiniai pokyčiai, visų pirma Glazgo klimato pakte nustatytas procesas, kuriuo siekiama didinti klimato kaitos švelninimo užmojus (27). Jame yra keletas sprendimų dėl energetikos ir klimato srities planavimo, įskaitant laipsnišką energijos gamybos iš anglių mažinimą, laipsnišką iškastinio kuro subsidijų atsisakymą ir tolesnių veiksmų, kuriais siekiama iki 2030 m. sumažinti išmetamą kitų išmetamųjų teršalų (ne CO2) kiekį, įskaitant metaną, svarstymą.

1.2   
  Didinti energetinį saugumą ir įperkamumą, siekiant sukurti atsparesnę energetikos sąjungą

Atnaujinti NEKSVP turi didinti pasirengimą ir stiprinti ES priemones, kuriomis siekiama kolektyvinio energetinio saugumo. Pastaruoju metu susiklosčiusi geopolitinė padėtis lėmė precedento neturintį didmeninių ir mažmeninių energijos kainų šuolį – per metus jos kilo atitinkamai 360 proc. ir 55 proc. (2022 m. rugpjūčio mėn.). Šis ypatingas energijos rinkos nepastovumas yra svarbus visoms valstybėms narėms, nes turi įtakos namų ūkių perkamajai galiai ir ekonomikos konkurencingumui. Tuo pat metu dėl šios padėties didėja spaudimas Europos energetiniam saugumui.

Atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų atsispindėti plane „REPowerEU“ numatytos priemonės, kurias įgyvendinant energetikos sistema ilgainiui transformuosis iš esmės.

Naujajame reglamente dėl dujų laikymo (28) reikalaujama, kad valstybės narės sustiprintų savo energetinio saugumo planavimą. Labai svarbu įvairinti energijos tiekimą ieškant naujų energijos importo galimybių, įskaitant branduolinį kurą ir iškastinio kuro pakaitalus. Valstybės narės, svarstydamos energijos rūšių derinį atnaujintuose NEKSVP, turėtų atsižvelgti į tiekimo saugumo aspektus.

Valstybės narės taip pat raginamos atsižvelgti į pažangą ir planuoti infrastruktūros projektus, kurie yra svarbūs siekiant Europos žaliojo kurso ir plano „REPowerEU“ tikslų. TEN-E (29) ir bendro intereso projektai padarė mūsų energijos rinkas saugesnes, geriau integruotas ir konkurencingesnes. Penktasis bendro intereso projektų sąrašas (30) ir ribota papildoma infrastruktūra, nurodyta plano „REPowerEU“ 3 priede, padės pašalinti likusius tinklų trūkumus ir dar labiau įvairinti dujų transportavimo maršrutus bei išteklius, sustiprinti sausumos elektros tinklus ir padėti siekti plataus užmojo jūrų atsinaujinančiųjų išteklių tikslų visuose Europos jūrų baseinuose. Kartu infrastruktūros projektai neturėtų susaistyti su iškastiniu kuru ir neišnaudojamu turtu, kurie ilguoju laikotarpiu trukdytų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos.

Be to, valstybės narės turėtų išnaudoti visas neatidėliotino reagavimo į energetikos krizę galimybes, kad įtvirtintų nacionalinių planų energetinio saugumo aspektą.

Atnaujintuose NEKSVP turėtų atsispindėti komunikato „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ (31)
  ir Tarybos reglamento dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (32)
  nuostatos. Juose išdėstomos priemonės, skirtos pasirengti galimiems dujų tiekimo sutrikimams. Šiomis trumpalaikėmis priemonėmis, vadovaujantis solidarumo dvasia, siekiama sustiprinti bendrą ES pasirengimą. Pagal šią sistemą priimtos priemonės yra susijusios su planu „REPowerEU“, visų pirma su ES energijos taupymo komunikatu.

Komisija taip pat pasiūlė neatidėliotinus veiksmus, kuriais siekiama spręsti energijos kainų augimo problemą.2022 m. spalio 6 d. Taryba priėmė skubias priemones, skirtas didelėms energijos kainoms mažinti (33). Elektros energijos paklausos piko valandomis mažinimas ir tinkama parama galutiniams vartotojams, kurią lemia pajamų iš už ribinį pelną mažesnių sąnaudų technologijų apribojimas ir solidarumo įnašas, padės užtikrinti saugesnę ir įperkamesnę energiją ateinančiais mėnesiais. 2022 m. spalio 18 d. Komisija pateikė tolesnius skubios intervencijos pasiūlymus, kuriais siekiama sumažinti energijos kainas ir užtikrinti labiau solidarų pasirengimą (34).

Solidarumas ir bendri veiksmai yra labai svarbūs NEKSVP, nes jie turi įtakos kiekvienos valstybės narės energetiniam saugumui, energijos įperkamumui ir galiausiai ES bendram atsparumui.

Atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų atsispindėti, kokios yra neatidėliotinos priemonės didelių energijos kainų poveikiui apriboti: i) integruotos į vidutinės trukmės planavimą iki 2030 m. ir ii) suderintos su visais penkiais energetikos sąjungos aspektais. Nors šiomis priemonėmis siekiama palengvinti padėtį galutiniams vartotojams, jos turėtų būti parengtos taip, kad neiškraipytų ilgalaikių bendrųjų Europos žaliojo kurso tikslų, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, nulinės taršos, biologinės įvairovės, išteklių naudojimo efektyvumo ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Priemonės taip pat turi būti fiskaliniu požiūriu tvarios ir neturėtų kelti pavojaus tiekimo saugumui bei vienodoms konkurencijos sąlygoms energijos vidaus rinkoje.

Valstybės narės atnaujintuose NEKSVP turėtų aprašyti, kaip ketinama vartotojams perduoti pigesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų teikiamą naudą. Siekdamos visiškai atsikratyti elektros energijos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro, valstybės narės turėtų išnagrinėti, kaip paskatinti investicijas į lankstumo priemones, (išmaniuosius) tinklus, skaitmeninius elektros energijos tinklų sprendimus ir garantuojamuosius pajėgumus. Be to, atrodo, kad tai svarbu siekiant užtikrinti likvidesnes išankstinių sandorių rinkas ir geriau apsaugoti vartotojus nuo pernelyg smarkaus kainų svyravimo, aukštų kainų ir pernelyg didelės tiekėjų prisiimamos rizikos. NEKSVP taip pat turėtų būti išnagrinėta, kaip padidinti tarpvalstybinės prekybos veiksmingumą, kartu užtikrinant, kad tarp valstybių narių būtų galima laisvai prekiauti visų rūšių elektros energija. Tuo pat metu Komisija skubiai imasi nuodugnios ir visapusiškos elektros energijos rinkos struktūros reformos.

Valstybės narės raginamos kuo geriau pasinaudoti integruotu nacionalinių planų pobūdžiu ir siekti visapusės sinergijos tarp atitinkamų planų aspektų. Pavyzdžiui, sparti pažanga kaupimo, energijos tiekimo įvairinimo ir reguliavimo apkrova srityse padidins energetinį saugumą ir padės sparčiau diegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimus, padidinti energijos vartojimo efektyvumą visoje energetikos sistemoje ir pagerinti energijos vidaus rinkos integraciją.

Prireikus turi būti visapusiškai sutelktas regioninis bendradarbiavimas ir atitinkamas forumas, kad būtų sukurti bendrų veiksmų ir solidarumo mechanizmai, kurie užtikrintų alternatyvius tiekimo šaltinius, užkirstų kelią sutrikimams ir padidintų pasirengimą bei atsparumą.

Galiausiai, pagal planą „REPowerEU“ atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų atsispindėti ES išorės bendradarbiavimas energetikos srityje (35). Valstybės narės turėtų nurodyti atitinkamas iniciatyvas ar projektus, kurių imtasi ar kurie buvo įgyvendinti pagal strategiją „Global Gateway“ (36).

| 2 langelis. Europos semestro galimybės


  Valdymo reglamente reikalaujama, kad valstybės narės atsižvelgtų į naujausias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, paskelbtas per Europos semestrą (37). 2022 m. Europos semestro šalių ataskaitose21 nurodytos pagrindinės neišspręstos arba naujai kylančios makroekonominės problemos, kurios nepakankamai sprendžiamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose prisiimtais įsipareigojimais.

  2022 m. kiekvienai valstybei narei skirtose konkrečioms šalims numatytose rekomendacijose daugiausia dėmesio kreipiama į šias struktūrines problemas, tarp jų plano „REPowerEU“ įgyvendinimą, tinkamai atsižvelgiant į socialinį teisingumą pereinant prie švarios energijos (38). Energetikos ir klimato politikos srityje šiomis rekomendacijomis pirmiausia siekiama sumažinti priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro ir toliau mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Rekomendacijose raginama sparčiau diegti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir reikiamą infrastruktūrą, remti būtiną darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir jungčių pralaidumą visoje ES. Nemažos dalies valstybių narių rekomendacijos taip pat susijusios su darniu judumu, o keleto iš jų – su aplinkosaugos aspektais, pavyzdžiui, žiedine ekonomika.

  Atnaujindamos savo NEKSVP, valstybės narės turi visapusiškai atsižvelgti į joms per 2022 m. ir 2023 m. Europos semestrą pateiktas rekomendacijas. Planuose taip pat turėtų būti pateikta informacija apie tai, kaip atitinkama atnaujintų nacionalinių planų kiekvieno aspekto politika ir priemonės padeda įgyvendinti šaliai skirtas energetikos ir klimato rekomendacijas. |
| --- |

2 langelis. Europos semestro galimybės

Valdymo reglamente reikalaujama, kad valstybės narės atsižvelgtų į naujausias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, paskelbtas per Europos semestrą (37). 2022 m. Europos semestro šalių ataskaitose21 nurodytos pagrindinės neišspręstos arba naujai kylančios makroekonominės problemos, kurios nepakankamai sprendžiamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose prisiimtais įsipareigojimais.

2022 m. kiekvienai valstybei narei skirtose konkrečioms šalims numatytose rekomendacijose daugiausia dėmesio kreipiama į šias struktūrines problemas, tarp jų plano „REPowerEU“ įgyvendinimą, tinkamai atsižvelgiant į socialinį teisingumą pereinant prie švarios energijos (38). Energetikos ir klimato politikos srityje šiomis rekomendacijomis pirmiausia siekiama sumažinti priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro ir toliau mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Rekomendacijose raginama sparčiau diegti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir reikiamą infrastruktūrą, remti būtiną darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir jungčių pralaidumą visoje ES. Nemažos dalies valstybių narių rekomendacijos taip pat susijusios su darniu judumu, o keleto iš jų – su aplinkosaugos aspektais, pavyzdžiui, žiedine ekonomika.

Atnaujindamos savo NEKSVP, valstybės narės turi visapusiškai atsižvelgti į joms per 2022 m. ir 2023 m. Europos semestrą pateiktas rekomendacijas. Planuose taip pat turėtų būti pateikta informacija apie tai, kaip atitinkama atnaujintų nacionalinių planų kiekvieno aspekto politika ir priemonės padeda įgyvendinti šaliai skirtas energetikos ir klimato rekomendacijas.

1.3   
  Užtikrinti sąžiningą ir teisingą pertvarką

1.3.1   Socialinio poveikio ir poveikio užimtumui mažinimas bei teisingos ir sąžiningos pertvarkos energetikos ir klimato srityse užtikrinimas

Atnaujintuose NEKSVP turėtų geriau nei pirminiuose nacionaliniuose planuose atsispindėti socialinis ir ekonominis poveikis. Sąžiningumas ir solidarumas yra pagrindiniai tikslai ir neatsiejama Europos žaliojo kurso, kuriuo pripažįstama, kad nė vienas žmogus ir nė viena vieta neturėtų būti palikti nuošalyje, dalis. Norint įveikti dabartinę energetikos krizę ir sudaryti sąlygas sąžiningam perėjimui, būtina nuo pat pradžių atsižvelgti į socialinį ir ekonominį pertvarkos energetikos ir klimato srityse poveikį ir apsaugoti namų ūkius, pramonės šakas bei darbuotojus viso proceso metu.

Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo išdėstyti politikos priemonių rinkiniai sąžiningai žaliajai pertvarkai paremti, o valstybės narės raginamos visapusiškai atsižvelgti į ją atnaujindamos savo NEKSVP (39). Visų pirma valstybės narės turėtų parengti aiškias strategijas, kuriose būtų nustatytos ir įvertintos pertvarkos energetikos ir klimato srityse socialinės, užimtumo ir įgūdžių pasekmės (arba bet koks kitas poveikis pajamų pasiskirstymui), ir tinkamai apsvarstyti, kaip veiksmingai spręsti šias problemas. Atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų būti aiškiai nustatyta, kad pirmenybė teikiama sąžiningam perėjimui, perkvalifikavimui, kvalifikacijos kėlimui ir prisitaikymui prie darbo rinkos.

Kuriant ir įgyvendinant politiką bei priemones turėtų būti laikomasi tiek visos visuomenės, tiek ir detalesnio požiūrio, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama labiausiai paveiktiems regionams, pramonės šakoms ir gyventojų grupėms, visų pirma toms, kurios jau yra pažeidžiamos.

| 3 langelis. Pagrindinės sąžiningo perėjimo politikos kryptys ir priemonės atnaujintiems NEKSVP







  — | skatinti energijos vartojimo efektyvumo didinimą, taip pat ir įperkamo socialinio būsto sektoriuje; teikti finansines paskatas ir konsultacijas asmenims, deramą dėmesį skiriant savininkų ir nuomininkų paskatų pasiskirstymui ir būsto kainų raidai; |
| --- | --- |

3 langelis. Pagrindinės sąžiningo perėjimo politikos kryptys ir priemonės atnaujintiems NEKSVP

—

skatinti energijos vartojimo efektyvumo didinimą, taip pat ir įperkamo socialinio būsto sektoriuje; teikti finansines paskatas ir konsultacijas asmenims, deramą dėmesį skiriant savininkų ir nuomininkų paskatų pasiskirstymui ir būsto kainų raidai;

| — | visiems vartotojams, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams, teikti pritaikytą informaciją ir konsultacijas, įskaitant skaitmeninėmis priemonėmis, kaip sumažinti energijos poreikį ir sąskaitas už energiją. Energijos taupymo priemones nukreipti į vartojimo ir gamybos veiklą, kuriai reikia daug energijos; |
| --- | --- |

—

visiems vartotojams, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams, teikti pritaikytą informaciją ir konsultacijas, įskaitant skaitmeninėmis priemonėmis, kaip sumažinti energijos poreikį ir sąskaitas už energiją. Energijos taupymo priemones nukreipti į vartojimo ir gamybos veiklą, kuriai reikia daug energijos;

| — | suteikti energijos vartotojams daugiau galimybių palengvinant prieigą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, supaprastinant leidimų išdavimo procedūras ir toliau plėtojant apsirūpinimo per piliečių ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendruomenes galimybes, kartu vykdant kampanijas, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas pažeidžiamoms grupėms ir vartotojams, gyvenantiems kaimo ir atokiose vietovėse (pvz., ES atokiausiuose regionuose (40)); |
| --- | --- |

—

suteikti energijos vartotojams daugiau galimybių palengvinant prieigą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, supaprastinant leidimų išdavimo procedūras ir toliau plėtojant apsirūpinimo per piliečių ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendruomenes galimybes, kartu vykdant kampanijas, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas pažeidžiamoms grupėms ir vartotojams, gyvenantiems kaimo ir atokiose vietovėse (pvz., ES atokiausiuose regionuose (40));

| — | tiesioginėmis paramos priemonėmis ir plėtojant reikiamą infrastruktūrą užkirsti kelią darniojo transporto problemoms, įskaitant įperkamumą pažeidžiamų namų ūkiams; |
| --- | --- |

—

tiesioginėmis paramos priemonėmis ir plėtojant reikiamą infrastruktūrą užkirsti kelią darniojo transporto problemoms, įskaitant įperkamumą pažeidžiamų namų ūkiams;

| — | remti galimybes gauti kokybišką darbą, visų pirma pasitelkiant viešąsias užimtumo tarnybas, specialiai pritaikytą pagalbą ieškant darbo ir kitas aktyvios darbo rinkos politikos priemones (pavyzdžiui, mokymosi kursus, įdarbinimo ir pereinamojo laikotarpio paskatas, tikslines ir terminuotas įdarbinimo programas, pameistrystės ir kokybiškų stažuočių rėmimo programas); |
| --- | --- |

—

remti galimybes gauti kokybišką darbą, visų pirma pasitelkiant viešąsias užimtumo tarnybas, specialiai pritaikytą pagalbą ieškant darbo ir kitas aktyvios darbo rinkos politikos priemones (pavyzdžiui, mokymosi kursus, įdarbinimo ir pereinamojo laikotarpio paskatas, tikslines ir terminuotas įdarbinimo programas, pameistrystės ir kokybiškų stažuočių rėmimo programas);

| — | skatinti darbo vietų kūrimą ir verslumą žaliosios veiklos srityje, pavyzdžiui, pasitelkiant finansines ir nefinansines priemones, užtikrinant prieinamą paramą nepakankamai atstovaujamoms ir pažeidžiamoms grupėms bei skatinant propaguoti žaliuosius sutarties skyrimo kriterijus verslininkams; |
| --- | --- |

—

skatinti darbo vietų kūrimą ir verslumą žaliosios veiklos srityje, pavyzdžiui, pasitelkiant finansines ir nefinansines priemones, užtikrinant prieinamą paramą nepakankamai atstovaujamoms ir pažeidžiamoms grupėms bei skatinant propaguoti žaliuosius sutarties skyrimo kriterijus verslininkams;

| — | suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių, kad jie galėtų dirbti kokybiškose darbo vietose, ir spręsti darbo jėgos trūkumo problemą, susijusią su žaliąja ir skaitmenine pertvarka, skatinant: 1) įtraukų švietimą ir mokymą, atsižvelgiant į įgūdžių prognozes ir pasitelkiant suinteresuotųjų subjektų partnerystes, kaip numatyta Įgūdžių pakte (41); 2) pameistrystės, mokamų stažuočių ir darbo stebėjimo programų schemas; 3) suaugusiųjų mokymą, skirtą kvalifikacijai kelti ir persikvalifikuoti, pavyzdžiui, per individualiąsias mokymosi sąskaitas (42), visuotinai pripažintus kursus arba prisijungimą prie ES įgūdžių pakto (43); |
| --- | --- |

—

suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių, kad jie galėtų dirbti kokybiškose darbo vietose, ir spręsti darbo jėgos trūkumo problemą, susijusią su žaliąja ir skaitmenine pertvarka, skatinant: 1) įtraukų švietimą ir mokymą, atsižvelgiant į įgūdžių prognozes ir pasitelkiant suinteresuotųjų subjektų partnerystes, kaip numatyta Įgūdžių pakte (41); 2) pameistrystės, mokamų stažuočių ir darbo stebėjimo programų schemas; 3) suaugusiųjų mokymą, skirtą kvalifikacijai kelti ir persikvalifikuoti, pavyzdžiui, per individualiąsias mokymosi sąskaitas (42), visuotinai pripažintus kursus arba prisijungimą prie ES įgūdžių pakto (43);

| — | užtikrinti subalansuotas ir lygias galimybes įgyti išsilavinimą ir įsidarbinti visais lygmenimis ir visuose sektoriuose, pavyzdžiui, mažinant dabartinę lyčių nelygybę, kuri iki šiol buvo būdinga STEM studentams ir energetikos sektoriui; |
| --- | --- |

—

užtikrinti subalansuotas ir lygias galimybes įgyti išsilavinimą ir įsidarbinti visais lygmenimis ir visuose sektoriuose, pavyzdžiui, mažinant dabartinę lyčių nelygybę, kuri iki šiol buvo būdinga STEM studentams ir energetikos sektoriui;

| — | užtikrinti teisingas mokesčių ir išmokų sistemas bei socialinę apsaugą, kad būtų remiami labiausiai paveikti žmonės ir namų ūkiai, visų pirma pažeidžiamiausi asmenys, be kita ko, taikant: 1) tikslinę ir laikiną tiesioginę paramą pajamoms, kuri papildytų investicines priemones, 2) mokesčių naštą perkeliant nuo darbo pajamų į žaliuosius tikslus ir 3) teikiant novatoriškas perėjimo iš vienos darbo vietos į kitą schemas, kad būtų užtikrintas pajamų saugumas pereinamuoju laikotarpiu darbo rinkoje. |
| --- | --- |

—

užtikrinti teisingas mokesčių ir išmokų sistemas bei socialinę apsaugą, kad būtų remiami labiausiai paveikti žmonės ir namų ūkiai, visų pirma pažeidžiamiausi asmenys, be kita ko, taikant: 1) tikslinę ir laikiną tiesioginę paramą pajamoms, kuri papildytų investicines priemones, 2) mokesčių naštą perkeliant nuo darbo pajamų į žaliuosius tikslus ir 3) teikiant novatoriškas perėjimo iš vienos darbo vietos į kitą schemas, kad būtų užtikrintas pajamų saugumas pereinamuoju laikotarpiu darbo rinkoje.

1.3.2   Neatidėliotinų energijos nepritekliaus iššūkių sprendimas

Įperkamumas yra vienas iš energetikos sąjungos prioritetų, todėl jis turėtų atsispindėti atnaujintuose NEKSVP. Visos valstybės narės raginamos nustatyti aiškų, konkretų, pasiekiamą, išmatuojamą ir terminuotą energijos nepritekliaus mažinimo tikslą. Valstybės narės turi įvertinti, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių (44). Komisijos rekomendacijoje dėl energijos nepritekliaus (45) pateikiamos gairės dėl tinkamų rodiklių jam įvertinti. Paaiškinimas, kaip ši apibrėžtis ir rodikliai naudojami ir kaip renkami duomenys apie energijos nepriteklių, taip pat nacionaliniu ir vietos lygmeniu.

Atnaujintuose NEKSVP turėtų būti atsižvelgta į naujausius teisės aktų pakeitimus, visų pirma į siūlomą energijos nepritekliaus apibrėžtį Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje ir siūlomą Socialinį klimato fondą, taip pat į pirmiau minėtą Tarybos rekomendaciją dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo.

Remdamasi tokiu vertinimu, jei valstybė narė nustato, kad daug namų ūkių patiria energijos nepriteklių, į atnaujintą nacionalinį planą ji turi įtraukti nacionalinį orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą, įskaitant terminą, iki kada šie tikslai turi būti pasiekti (46). Tačiau, atsižvelgiant į dabartinį energijos kainų šuolį, visos valstybės narės raginamos nustatyti energijos nepritekliaus mažinimo tikslą. Jei tikslas nelaikomas būtinu, valstybės narės turėtų pagrįsti šį sprendimą ir nustatyti mažiausią namų ūkių skaičių, kuris šiame kontekste būtų laikomas „reikšmingu“. Be to, nacionaliniuose planuose turėtų būti nurodyta politika ir priemonės, skirtos energijos nepritekliaus problemai spręsti, įskaitant socialinės politikos priemones ir kitas atitinkamas nacionalines programas. Valstybės narės turėtų nurodyti, kaip buvo nustatytas tikslas, o kad būtų atsižvelgta į dabartinį energijos kainų šuolį, jos turėtų remtis naujausiais turimais duomenimis.

2   Teminiai klausimai

2.1   
  Skatinimas pereiti prie švarios energijos

Sukurta energetikos valdymo sistema pasiteisino, nes 2020 m. ES energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai buvo viršyti. Norint greitai ir būtinai pakeisti rusišką iškastinį kurą, reikės iš esmės padidinti perėjimo prie švarios energijos mastą, pirmenybę teikiant struktūrinėms energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir aktyviai skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Be to, remiant energetikos sektoriaus pertvarką, svarbus vaidmuo tenka skaitmeninių energetikos sprendimų diegimui; energetikos ir skaitmeninių technologijų dalyvių bendradarbiavimo skatinimas bei energetikos ir skaitmeninės darbotvarkės sinergijos kūrimas yra labai svarbūs siekiant klimato politikos tikslų. Atnaujinant nacionalinius planus šia kryptimi, reikia visapusiškai išnaudoti valdymo mechanizmo potencialą.

2.1.1   Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir vandenilio naudojimo spartinimas

Atnaujinti NEKSVP turėtų būti suderinti su peržiūrėtoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje siūlomais didesniais užmojais, kad nacionaliniai įnašai prisidėtų prie privalomo bendro ES tikslo. Nacionaliniuose planuose taip pat turėtų būti numatyti sektorių įnašai, atitinkantys šį bendrą tikslą, ir transporto sektoriaus, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo bei pramonės ir pastatų sektorių tarpiniai tikslai. Norint, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija būtų sparčiau ir masiškiau diegiama visoje ES, būtina ryžtingai prisidėti prie ES siekio palaipsniui atsisakyti Rusijos iškastinio kuro ir pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą.

Pagal planą „REPowerEU“ ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas gamtinėms dujoms pakeisti didinant tvarią biometano gamybą (t. y. daugiausia iš organinių atliekų ir miško bei žemės ūkio atliekų) ir spartinant vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą transporto ir pramonės sektoriuose, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sumažinti kitais būdais būtų sunku.

Atnaujintuose NEKSVP turėtų atsispindėti būtinos infrastruktūros diegimas ir paskatos, atsižvelgiant į „REPowerEU“ tikslą iki 2030 m. šalyje pagaminti 10 mln. tonų vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 35 mlrd. m3 tvaraus biometano. Be to, reikėtų aprašyti, kaip iš naftos pagaminti transporto degalai bus keičiami elektrifikuojant ir naudojant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sausumos transporte. Atsižvelgiant į tikslą iki 2030 m. importuoti 10 mln. tonų vandenilio, atnaujintuose nacionaliniuose planuose taip pat turėtų atsispindėti iniciatyvos ar veiksmai, kurių imtasi ar planuojama imtis, arba tarptautinės partnerystės, kurios bus ar jau buvo užmegztos siekiant palengvinti vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių importą.

Valstybės narės taip pat raginamos į atnaujintus NEKSVP įtraukti tvarios biodujų ir biometano gamybos ir naudojimo dalį, įvertinti nacionalinį potencialą ir nustatyti trajektorijas, kaip jį pasiekti iki 2030 m. ir 2050 m (47).

Reikia sukurti visapusišką politikos ir priemonių sistemą, skatinančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą visuose atitinkamuose ekonomikos sektoriuose. Spartesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimas ypač aktualus sektoriams, kuriuose iki šiol pažanga buvo lėtesnė (pavyzdžiui, transporto, pastatų ir pramonės, visų pirma sektoriuose, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį). Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama elektrifikavimo, atsinaujinančiųjų išteklių technologijų (įskaitant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonės sektoriuose), energijos kaupimo ir reguliavimo apkrova skatinimui, siekiant padidinti energetikos sistemos lankstumą ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į sistemą.

Ypatingas daugumos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų plėtojimo ir įgyvendinimo iššūkis, kurį reikia spręsti pagal NEKSVP, yra susijęs su leidimų išdavimu. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų savo nacionalinę politiką ir priemones suderinti su 2022 m. gegužės mėn. pasiūlymu iš dalies pakeisti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (48), taip pat ES saulės energetikos strategija ir susijusia rekomendacija dėl leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūrų paspartinimo (49).

Atnaujindamos savo nacionalinius planus, valstybės narės taip pat turėtų parengti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos elektros energijos pirkimo sutartims ir kilmės garantijoms. Politikos priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamas atsinaujinančiųjų išteklių sprendimų diegimo pastatuose klausimas, atsižvelgiant į pasiūlymą dėl naujos redakcijos Pastatų energinio naudingumo direktyvos, visų pirma šildymo (pvz., šilumos siurblių) ir saulės energijos naudojimo ant stogų, atsižvelgiant į „REPowerEU“ užmojį.

2.1.2   Struktūrinių energijos vartojimo efektyvumo priemonių taikymas

Energijos vartojimo efektyvumo priemonės dažnai gali būti pigiausias, saugiausias ir švariausias būdas sumažinti mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos ir užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos. Be to, naudojant mažiau energijos, užtikrinamas tiekimo ir energijos kaupimo saugumas, padedama mažinti energijos nepriteklių ir didinamas konkurencingumas pasaulinėje erdvėje.

Atnaujinti NEKSVP turėtų būti suderinti su nauja redakcija išdėstytoje Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje siūlomais didesniais užmojais, prisidedant nacionaliniu įnašu prie bendro privalomo ES tikslo ir energijos suvartojimo dalies galutinio energijos suvartojimo sektoriuose. Atnaujintuose nacionaliniuose planuose taip pat turėtų būti pateikta išsami informacija apie pareigos taupyti energiją apskaičiavimą ir metodiką, taip pat reikalaujama informacija apie bendrą renovuoti numatytų pastatų plotą arba lygiavertį metinį energijos sutaupymą visuomeniniuose pastatuose.

Atnaujintuose nacionaliniuose planuose numatyta efektyvaus energijos vartojimo politika, priemonės ir programos turėtų apimti visus energijos poreikio sektorius, įskaitant pastatus (gyvenamuosius ir paslaugų), pramonę ir transportą. Principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ (50) turėtų būti naudojamas kaip pagrindinis principas, o jo taikymas turėtų būti paaiškintas. Be to, reikėtų pateikti skaičiavimo metodiką ir pagrindinius duomenis, kuriais remiantis apskaičiuotas pirminės energijos koeficientas.

Kalbant apie pastatus, atnaujinti NEKSVP turėtų būti suderinti su atnaujintu ir didesniu užmoju bei reikalavimais, numatytais pasiūlyme dėl Pastatų energinio naudingumo direktyvos, ir su didesnėmis pastangomis pastatų renovacijai siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų padvigubinti renovacijos rodikliai („Renovacijos banga“ (51)). Atnaujintuose NEKSVP, atsižvelgiant į nacionalinėse ilgalaikėse renovacijos strategijose prisiimtus įsipareigojimus, turėtų būti numatytos priemonės, kurių imtasi siekiant laipsniškai mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį pastatų ūkyje, įskaitant pagalbines finansinės ir techninės pagalbos priemones, kurios taip pat susijusios su kvalifikuotos darbo jėgos prieinamumu.

Vadovaudamosi „REPowerEU“ ir ES energijos taupymo komunikatu (52)
  , valstybės narės turėtų pateikti informaciją apie savo įnašus ir tai, kaip jos įgyvendina „REPowerEU“, įtraukdamos elgsenos keitimo priemones, komunikacijos kampanijas ir įgyvendintas ar planuojamas fiskalines priemones, skatinančias taupyti energiją.

2.1.3. Visų dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos galimybių atskleidimas

Nuodugni ES energetikos sistemos skaitmeninė pertvarka taip pat yra vienas iš esminių elementų siekiant įgyvendinti plano „REPowerEU“ ir Europos žaliojo kurso tikslus. Norint pasiekti energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą, išsivaduoti nuo priklausomybės nuo iškastinio kuro, įgyvendinti elektrifikaciją, integruoti sektorius ir decentralizuoti energetikos sistemą reikia didžiulių skaitmenizacijos pastangų.

Valstybės narės raginamos nustatyti energetikos ir skaitmeninės nacionalinės veiklos, tikslų ir uždavinių sinergiją ir apsvarstyti, kaip ją dar labiau išnaudoti įgyvendinant politiką ir priemones pagal Energetikos sistemos skaitmenizavimo ES veiksmų planą (53). Skaitmeninimas bus labai svarbus siekiant padidinti vartotojų dalyvavimą ir sukurti ateities energetikos sistemai tinkamą elektros energijos infrastruktūrą. Investicijos į elektros energijos tinklo skaitmeninimą taip pat leis ekonomiškai efektyviai pertvarkyti energetikos sistemą.

Remdamosi savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų patirtimi, valstybės narės taip pat raginamos siekti NEKSVP ir nacionalinių Skaitmeninio dešimtmečio strateginių veiksmų planų, pateiktų pagal Skaitmeninio dešimtmečio politikos programą iki 2030 m (54)., sinergijos siekdamos užtikrinti, kad skaitmeninė infrastruktūra ir technologijos prisidėtų prie tvarios žiedinės ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos bei visuomenės kūrimo pagal Europos žaliąjį kursą. Valstybės narės raginamos apsvarstyti, kaip jos pasinaudos Skaitmeninio dešimtmečio procesu ir priemonėmis, visų pirma daugiašaliais projektais, kad paspartintų žaliąją pertvarką.

2.2   
  Prisitaikymo prie klimato kaitos reikalavimų integravimas

Ekstremalių meteorologinių reiškinių dažnumas ir stiprumas didėja. Nuo tada, kai parengti pirmieji NEKSVP, prisitaikymo prie klimato kaitos svarba visame pasaulyje tapo vis labiau pripažinta (55). 2021 m. Komisija paskelbė naują ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, kurioje pabrėžė atsparumo klimato kaitai integravimo į nacionalines fiskalines sistemas ir gamtos procesais pagrįstų sprendimų svarbą. Europos klimato teisės akte pabrėžiama, kaip svarbu, kad sektorių priemonės būtų atsparios galimam neigiamam besikeičiančio klimato poveikiui (56).

Valstybės narės raginamos savo atnaujintuose nacionaliniuose planuose nustatyti prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus, kad padėtų siekti pagal energetikos sąjungą (57)
  nustatytų nacionalinių tikslų, uždavinių ir įnašų, laikantis ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos. Su klimato kaita susijusi rizika turi būti įtraukta į investicinius ir planavimo sprendimus, taip pat turi būti didinami valstybių narių prisitaikymo gebėjimai, stiprinamas atsparumas ir mažinamas pažeidžiamumas klimato kaitos atžvilgiu. Svarbu ir tai, kad tinkamai suplanuoti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai taip pat gali suteikti papildomos naudos klimato kaitos švelninimui ir teisingu būdu padidinti socialinį bei ekonominį atsparumą, atsižvelgiant į nevienodą klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių poveikį regionams ir visuomenei. Investicijos į klimato kaitos švelninimą turi būti atsparios klimato kaitos poveikiui.

Prisitaikymo prie klimato kaitos tikslai, jei įmanoma, turėtų būti kiekybiškai išreikšti ir aiškiai susieti su konkrečiais energetikos sąjungos tikslais bei jų remiamomis politikos kryptimis. Nuorodos į nacionalinę prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ar planą galėtų būti įtrauktos į atitinkamus atnaujintų NEKSVP politikos ir priemonių skyriaus skirsnius. Pavyzdžiui, atnaujintuose NEKSVP galėtų būti nustatyta, kokiomis priemonėmis bus išsaugotas anglies dioksido sekvestracijos potencialas (priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektas), elektros energijos gamybos pajėgumai (energetinio saugumo aspektas) arba gyvenamųjų namų energijos taupymas (energijos vartojimo efektyvumo aspektas) esant vandens trūkumui ir stygiui, sausroms, potvyniams, miškų gaisrams ar karščio bangoms. Galima aprašyti suplanuotus ir įgyvendintus gamtos procesais pagrįstus sprendimus, taip pat jų faktinį ar numatomą poveikį prisitaikymo prie klimato kaitos požiūriu (pvz., apsauga nuo dykumėjimo, miestų karščio, potvynių ir pan.). Ypač daug dėmesio reikėtų skirti vandeniui, visų pirma energetikos sistemų atsparumui struktūriniam ar sezoniniam vandens trūkumui. Taip pat gali būti svarstomi naujoviški metodai, pavyzdžiui, draudimo politika ir fiskalinės priemonės, skirtos su klimatu susijusios apsaugos trūkumui mažinti, taip pat investicijos, skirtos biologinei įvairovei išsaugoti, kurios prisidėtų prie prisitaikymo prie klimato kaitos.

2.3   
  Žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektorių planavimo gerinimas

Žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriams teks lemiamas vaidmuo siekiant ES neutralaus poveikio klimatui ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų, nes bus gerokai sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, padidintas anglies dioksido šalinimas ir pagerintos ekosistemų paslaugos, didinančios atsparumą. ES anglies dioksido absorbentų nuolat mažėja. Tai lemia didėjanti medienos paklausa, miškuose pasiekiama kirtimo branda ir didėjantis miškų pažeidimų skaičius. Tuo pat metu, nepaisant didesnės paramos klimato kaitos veiksmams, ES žemės ūkio sektoriaus pažanga mažinant išmetamųjų teršalų kiekį sustojo. Pagrindiniai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio šaltiniai žemės ūkio sektoriuje yra gyvulininkystės sektoriuje išmetamas metanas, susidarantis dėl žarnyno fermentacijos ir mėšlo tvarkymo, ir dėl cheminių trąšų naudojimo bei mėšlo tvarkymo išmetamas azoto suboksidas.

Kaip nurodyta 1.1 skirsnyje, atnaujintuose NEKSVP turėtų atsispindėti persvarstant LULUCF reglamentą pasiūlytas didesnis užmojis – turėtų būti aprašytas kelias, kaip bus siekiama nacionalinių tikslų. Nacionaliniuose planuose turėtų būti nurodyta, kaip, pasitelkiant politiką ir priemones bei didesnius užmojus, jais ketinama padidinti savo šalies žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektorių indėlį siekiant ES didesnio klimato kaitos tikslo. Valstybės narės turėtų geriau integruoti klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir gamtos atkūrimo priemones į savo žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektorius kartu su susijusiomis biologinės įvairovės ir bioenergijos iniciatyvomis. Naujausiame pasiūlyme dėl Gamtos atkūrimo teisės akto (58) taip pat aptariami žemės valdymo aspektai, susiję su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos.

Politika ir priemonės turėtų atspindėti didesnius užmojus, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu, apimančius CO2) kiekį 2 ir kitų išmetamųjų teršalų (ne CObei anglies dioksido šalinimą, susijusį su energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiosios energijos gamyba ir naudojimu bei ekosistemų išsaugojimu, apsauga ir atkūrimu.

| 4 langelis. Atnaujintų NEKSVP turinys, susijęs su LULUCF. Planuoti ir kiekybiškai įvertinti šią veiklą:







  — | informacijos rinkimo ir stebėsenos sistemos, reikalingos veiksmingam politikos pasirinkimui, kūrimui ir įgyvendinimui žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, patobulinimų nustatymas (pvz., naudojant palydovines nuotraukas). Į sistemą turėtų būti įtrauktas poreikis užtikrinti veiksmingą ekosistemų apsaugos ir atkūrimo tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4 langelis. Atnaujintų NEKSVP turinys, susijęs su LULUCF. Planuoti ir kiekybiškai įvertinti šią veiklą:

—

informacijos rinkimo ir stebėsenos sistemos, reikalingos veiksmingam politikos pasirinkimui, kūrimui ir įgyvendinimui žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, patobulinimų nustatymas (pvz., naudojant palydovines nuotraukas). Į sistemą turėtų būti įtrauktas poreikis užtikrinti veiksmingą ekosistemų apsaugos ir atkūrimo tikslų įgyvendinimą;

| — | išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas žemės ūkio sektoriuje, kuriame išmetami kiti nei CO2 teršalai, įskaitant žarnyno fermentaciją, mėšlo ir trąšų tvarkymą; |
| --- | --- |

—

išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas žemės ūkio sektoriuje, kuriame išmetami kiti nei CO2 teršalai, įskaitant žarnyno fermentaciją, mėšlo ir trąšų tvarkymą;

| — | grynojo absorbuoto CO2kiekio žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, įskaitant dirvožemio anglies kiekį didinantį ūkininkavimą, ir ilgalaikių anglies dioksido kaupimo medžiagų (pvz., medienos statybos produktų) apimties didinimas, daugiausia dėmesio skiriant integruotiems metodams, pvz., gamtos procesais pagrįstiems sprendimams, kad taip pat būtų prisidedama prie ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, taip pat kitų aplinkosaugos tikslų (pvz., biologinės įvairovės, nulinės taršos, gamtos išteklių išeikvojimo stabdymo); |
| --- | --- |

—

grynojo absorbuoto CO2kiekio žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, įskaitant dirvožemio anglies kiekį didinantį ūkininkavimą, ir ilgalaikių anglies dioksido kaupimo medžiagų (pvz., medienos statybos produktų) apimties didinimas, daugiausia dėmesio skiriant integruotiems metodams, pvz., gamtos procesais pagrįstiems sprendimams, kad taip pat būtų prisidedama prie ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, taip pat kitų aplinkosaugos tikslų (pvz., biologinės įvairovės, nulinės taršos, gamtos išteklių išeikvojimo stabdymo);

| — | su biomase susijusių energijos vartojimo efektyvumo priemonių, įskaitant biologinių izoliacinių medžiagų tiekimą, skatinimas ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

su biomase susijusių energijos vartojimo efektyvumo priemonių, įskaitant biologinių izoliacinių medžiagų tiekimą, skatinimas ir įgyvendinimas.

2.4   
  Išmetamo metano kiekio problemos sprendimas

Komisija ragina valstybes nares atnaujintuose NEKSVP nustatyti sektorių tikslus ir uždavinius, skirtus išmetamo metano kiekiui mažinti, ir atitinkamą politiką bei priemones, atsižvelgiant į ES metano strategijos tikslus (59).

Išmetamo metano kiekio mažinimas tiesiogiai prisideda prie klimato atšilimo lėtėjimo. Be to, metanas yra ozono pirmtakas, todėl mažėjant jo kiekiui taip pat mažėja oro tarša. Metano 100 metų laikotarpio visuotinio atšilimo potencialas yra 28 kartus didesnis nei anglies dioksido. ES daugiau nei pusė dėl žmogaus veiklos išmetamo metano kiekio yra žemės ūkio veiklos pasekmė, o dėl gyvulininkystės veiklos susidaro 54 proc viso ES išmetamo metano kiekio (daugiau nei 6 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio) (60). Maždaug ketvirtadalis išmetamo metano kiekio susidaro iš kietųjų atliekų ir nuotekų, o beveik penktadalis – iš energijos.

Metano išmetimui taikomas Pastangų pasidalijimo reglamentas (61)
  , kuriuo valstybėms narėms suteikiama galimybė lanksčiai pasirinkti išmetamo metano kiekio mažinimo politiką. Be to, ES turi keletą sektorių politikos priemonių, padedančių mažinti išmetamo metano kiekį (62), pavyzdžiui, bendrą žemės ūkio politiką, Sąvartynų direktyvą, siūlomą ir planuojamą peržiūrėti Pramoninių išmetamų teršalų direktyvą, Miesto nuotekų valymo direktyvą, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą ir naują siūlomą Reglamentą dėl metano kiekio mažinimo energetikos sektoriuje.

| 5 langelis. Išmetamo metano kiekio mažinimo politikos ir priemonių pavyzdžiai:







  — | Žemės ūkis: skatinti veislininkystę, kuri gerina sveikatą ir didina vaisingumą, šėrimą ir pašarų priedų naudojimą, dėl kurių sumažėja dėl žarnyno fermentacijos išmetamo metano kiekis, kartu nedarant kompromisų kitų aplinkosaugos problemų, pavyzdžiui, amoniako išmetimo, atžvilgiu; skatinti mėšlo laikymo metodus (pvz., srutų vėsinimą, srutų rūgštinimą, mėšlo ir srutų saugyklų uždengimą, išmetamų teršalų ribinių verčių ir stebėsenos reikalavimų nustatymą) ir anaerobinį skaidymą surenkant biodujas, kad būtų sumažintas dėl mėšlo tvarkymo išmetamo metano kiekis, be to, sumažėtų priklausomybė nuo gamtinių dujų importo ir būtų išvengta amoniako išmetimo; skatinti tvaresnę mitybą, kurioje mažiau raudonos ir perdirbtos mėsos ir daugiau augalinių baltymų šaltinių. |
| --- | --- |

5 langelis. Išmetamo metano kiekio mažinimo politikos ir priemonių pavyzdžiai:

—

Žemės ūkis: skatinti veislininkystę, kuri gerina sveikatą ir didina vaisingumą, šėrimą ir pašarų priedų naudojimą, dėl kurių sumažėja dėl žarnyno fermentacijos išmetamo metano kiekis, kartu nedarant kompromisų kitų aplinkosaugos problemų, pavyzdžiui, amoniako išmetimo, atžvilgiu; skatinti mėšlo laikymo metodus (pvz., srutų vėsinimą, srutų rūgštinimą, mėšlo ir srutų saugyklų uždengimą, išmetamų teršalų ribinių verčių ir stebėsenos reikalavimų nustatymą) ir anaerobinį skaidymą surenkant biodujas, kad būtų sumažintas dėl mėšlo tvarkymo išmetamo metano kiekis, be to, sumažėtų priklausomybė nuo gamtinių dujų importo ir būtų išvengta amoniako išmetimo; skatinti tvaresnę mitybą, kurioje mažiau raudonos ir perdirbtos mėsos ir daugiau augalinių baltymų šaltinių.

| — | Kietosios atliekos ir nuotekos: mažinti organinių atliekų šalinimą sąvartynuose, visapusiškai ir greitai įgyvendinant teisės aktus dėl atliekų ir sąvartynų; atskirti atliekas šaltinyje ir surinkti anaerobinio skaidymo metu susidarančias biodujas, siekiant sumažinti iš kietųjų atliekų išsiskiriančio metano kiekį; surinkti anaerobinio dumblo skaidymo metu susidarančias biodujas, siekiant sumažinti iš nuotekų išsiskiriančio metano kiekį. |
| --- | --- |

—

Kietosios atliekos ir nuotekos: mažinti organinių atliekų šalinimą sąvartynuose, visapusiškai ir greitai įgyvendinant teisės aktus dėl atliekų ir sąvartynų; atskirti atliekas šaltinyje ir surinkti anaerobinio skaidymo metu susidarančias biodujas, siekiant sumažinti iš kietųjų atliekų išsiskiriančio metano kiekį; surinkti anaerobinio dumblo skaidymo metu susidarančias biodujas, siekiant sumažinti iš nuotekų išsiskiriančio metano kiekį.

| — | Energetika: pagal siūlomą reglamentą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo (63) tobulinti išmetamo metano kiekio matavimą, ataskaitų teikimą ir tikrinimą energetikos sektoriuje, o išmetamų teršalų kiekį mažinti privalomai reikalaujant aptikti ir šalinti nuotėkius bei uždraudžiant dujų išleidimą ir jų fakelinį deginimą. |
| --- | --- |

—

Energetika: pagal siūlomą reglamentą dėl išmetamo metano kiekio mažinimo (63) tobulinti išmetamo metano kiekio matavimą, ataskaitų teikimą ir tikrinimą energetikos sektoriuje, o išmetamų teršalų kiekį mažinti privalomai reikalaujant aptikti ir šalinti nuotėkius bei uždraudžiant dujų išleidimą ir jų fakelinį deginimą.

2.5   
  Anglies dioksido ilgalaikio geologinio saugojimo integravimas

Valstybės narės raginamos į savo atnaujintus NEKSVP įtraukti planuojamas pastangas, kad jų pramonės šakose galėtų nuolat būti surenkami ir saugomi joms būdingų procesų metu išmetami teršalai geologinėse saugyklose pagal Direktyvą 2009/31/EB. Norint pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą, reikia, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. visoje ES likęs išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir absorbcija iš sektorių, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį, būtų subalansuotas, o vėliau ES pasiektų neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį.

Kai kurioms veiklos rūšims, įskaitant energijai imlias pramonės šakas, pavyzdžiui, cemento, geležies ir plieno, aliuminio, celiuliozės ir popieriaus, naftos perdirbimo gamyklas, taip pat žemės ūkį, būdingi proceso metu išsiskiriantys teršalai, atsirandantys dėl pačių gamybos procesų. Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas arba anglies dioksido surinkimas ir naudojimas gali labai padėti spręsti šių sektorių išmetamųjų teršalų problemą.

Be to, tokiu būdu galima pašalinti CO2 iš atmosferos anglies dioksido šalinimo technologijomis, pavyzdžiui, naudojant bioenergiją kartu su anglies dioksido surinkimu ir saugojimu (BECCS) ir tiesioginį anglies dioksido surinkimą iš atmosferos bei saugojimą (DACCS). Atnaujintuose NEKSVP turėtų būti atsižvelgiama į BECCS diegimą, visapusiškai įvertinant tvarios biomasės ribas ir prieinamumą.

| 6 langelis. Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo tikslų, uždavinių ir įnašų nustatymas.


  Valstybių narių prašoma pateikti šią informaciją:







  — | bendrą metinę proceso metu išsiskiriančių išmetamųjų teršalų, kurie turės būti surinkti CO2 surinkimo technologijomis, prognozę; |
| --- | --- |

6 langelis. Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo tikslų, uždavinių ir įnašų nustatymas.

Valstybių narių prašoma pateikti šią informaciją:

—

bendrą metinę proceso metu išsiskiriančių išmetamųjų teršalų, kurie turės būti surinkti CO2 surinkimo technologijomis, prognozę;

| — | metinį biogeninį ir tiesioginį iš oro surinktą CO2 kiekį, kurį bus galima siųsti į geologines saugyklas; |
| --- | --- |

—

metinį biogeninį ir tiesioginį iš oro surinktą CO2 kiekį, kurį bus galima siųsti į geologines saugyklas;

| — | CO2 geologinių saugyklų pajėgumus, kuriuos bus galima panaudoti kasmet; |
| --- | --- |

—

CO2 geologinių saugyklų pajėgumus, kuriuos bus galima panaudoti kasmet;

| — | metinius CO2 saugojimo pajėgumus, kurie gali atsirasti baigus eksploatuoti angliavandenilių telkinius; |
| --- | --- |

—

metinius CO2 saugojimo pajėgumus, kurie gali atsirasti baigus eksploatuoti angliavandenilių telkinius;

| — | planuojamą CO2 transportavimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

planuojamą CO2 transportavimo infrastruktūrą;

| — | CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo investicijoms skiriamą viešąją finansinę paramą; |
| --- | --- |

—

CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo investicijoms skiriamą viešąją finansinę paramą;

| — | bet kokias kitas priemones, kuriomis būtų remiamos CO2 ilgalaikio geologinio saugojimo galimybės. |
| --- | --- |

—

bet kokias kitas priemones, kuriomis būtų remiamos CO2 ilgalaikio geologinio saugojimo galimybės.

2.6   
  Mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspekto skatinimas

Remiantis 2020 m. pradinių NEKSVP vertinimu (64)
  ir atsižvelgiant į dabartines geopolitines aplinkybes bei pastarojo meto politikos pokyčius, valstybės narės skatinamos savo atnaujintuose planuose stiprinti mokslinių tyrimų inovacijų ir konkurencingumo aspektą.

Siekiant sėkmingai diegti švarios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų mokslinius tyrimus ir inovacijas (MTI), reikia ne tik pakankamai ekspertų ir verslininkų, bet ir sinergiškai pasinaudoti ES, nacionalinėmis ir regioninėmis programomis. Siekiant sustiprinti ES konkurencingumą ir įgyvendinti žaliojo kurso tikslus esminiai aspektai yra aiškūs nacionaliniai MTI tikslai ir uždaviniai iki 2030 m. (ir, jei reikia, iki 2050 m.), glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir nuolatinė nacionalinės MTI veiklos stebėsena. Šie elementai taip pat labai svarbūs siekiant sumažinti atotrūkį tarp MTI ir naudojimo rinkoje, sustiprinti ES konkurencingumą ir galiausiai paspartinti technologijų, kurios, kaip tikimasi, turės įtakos žaliojo kurso tikslams, diegimą. Į MTI strategijas taip pat turėtų būti įtraukti ir puoselėjami netechnologiniai, tarpdisciplininiai aspektai, kurie turi didelę reikšmę siekiant paspartinti ekologinę ir energetinę pertvarką, skatinti elgsenos pokyčius, klimato kaitos atžvilgiu sąmoningą gyvenimo būdo pasirinkimą, institucines, valdymo ir politikos naujoves, kad būtų sudarytos palankios sąlygos neutralaus poveikio klimatui pertvarkai.

Atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų būti aprašyti valstybių narių tikslai ir politika, kuriais siekiama palengvinti komerciškai prieinamų mažo anglies dioksido kiekio technologijų, įrangos ir komponentų gamybos plėtrą (pavyzdžiui, atspindint investicijų dabartinę padėtį ir tendencijas, pridėtinę vertę) jų teritorijoje, taip pat tikslai ir politika, kuriais to siekiama pasitelkiant įvairinimo pastangas trečiosiose šalyse. Plane „REPowerEU“ nurodoma, kad norint jį įgyvendinti reikia įvairinti atsinaujinančiosios energijos įrangos ir svarbiausių žaliavų tiekimą, mažinti sektorių priklausomybę, įveikti tiekimo grandinės kliūtis ir didinti ES švarios energijos technologijų gamybos pajėgumus. Atnaujintuose NEKSVP turėtų geriau atsispindėti poreikiai, susiję su gamybos pajėgumais ir pramoninėmis vertės grandinėmis pagrindinėse mažo anglies dioksido pėdsako energijos technologijose.

| 7 langelis. Geriausia patirtis mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektui gerinti







  — | Nustatyti ir aprašyti švarios energijos MTI poreikius, kad būtų pasiekti energetikos ir klimato tikslai, įskaitant poveikį aplinkai ir teisingo perėjimo aspektus (65) bei žaliosios pertvarkos socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

7 langelis. Geriausia patirtis mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektui gerinti

—

Nustatyti ir aprašyti švarios energijos MTI poreikius, kad būtų pasiekti energetikos ir klimato tikslai, įskaitant poveikį aplinkai ir teisingo perėjimo aspektus (65) bei žaliosios pertvarkos socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą.

| — | Aprašyti nacionalinius MTI tikslus ir finansavimo uždavinius, kuriuose būtų nurodyti konkretūs ir kiekybiniai būdai, kaip pasiekti 2030 m. ir 2050 m. tikslus, susijusius su konkrečiomis pagrindinėmis švarios energijos technologijomis ir anglies dioksido surinkimu bei saugojimu. |
| --- | --- |

—

Aprašyti nacionalinius MTI tikslus ir finansavimo uždavinius, kuriuose būtų nurodyti konkretūs ir kiekybiniai būdai, kaip pasiekti 2030 m. ir 2050 m. tikslus, susijusius su konkrečiomis pagrindinėmis švarios energijos technologijomis ir anglies dioksido surinkimu bei saugojimu.

| — | Integruoti švarios energijos vertės grandinių pramoninius etapus, pavyzdžiui, sprendžiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų gamybos pajėgumų klausimą, taip remiant Europos pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

—

Integruoti švarios energijos vertės grandinių pramoninius etapus, pavyzdžiui, sprendžiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų gamybos pajėgumų klausimą, taip remiant Europos pramonės konkurencingumą.

| — | Išnagrinėti atitinkamų nacionalinių fondų ir veiklos, inovacijų platformų ir strateginio energetikos technologijų plano įgyvendinimo darbo grupių bei, jei reikia, keturių ES žaliojo kurso uždavinių (66) sinergiją. |
| --- | --- |

—

Išnagrinėti atitinkamų nacionalinių fondų ir veiklos, inovacijų platformų ir strateginio energetikos technologijų plano įgyvendinimo darbo grupių bei, jei reikia, keturių ES žaliojo kurso uždavinių (66) sinergiją.

| — | Gerinti inovacijų platformų ir Europos strateginio energetikos technologijų plano šalių bendradarbiavimą, visų pirma pasitelkiant „Europos horizonto“ perėjimo prie švarios energijos partnerystę ir ne tik ją. |
| --- | --- |

—

Gerinti inovacijų platformų ir Europos strateginio energetikos technologijų plano šalių bendradarbiavimą, visų pirma pasitelkiant „Europos horizonto“ perėjimo prie švarios energijos partnerystę ir ne tik ją.

| — | Apibūdinti, kaip stiprinti bendradarbiavimą su pasauliniais partneriais švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. |
| --- | --- |

—

Apibūdinti, kaip stiprinti bendradarbiavimą su pasauliniais partneriais švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.

| — | Gerinti paramą ir galimybes gauti finansavimą verslo inovacijoms, įskaitant startuolius, veiklą plečiančias įmones ir MVĮ. |
| --- | --- |

—

Gerinti paramą ir galimybes gauti finansavimą verslo inovacijoms, įskaitant startuolius, veiklą plečiančias įmones ir MVĮ.

| — | Įtraukti švarios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų vertės grandinių gamybos masto didinimą bei diversifikuotus gamybos pajėgumus į nacionalinius konkurencingumo tikslus, politiką ir priemones. |
| --- | --- |

—

Įtraukti švarios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų vertės grandinių gamybos masto didinimą bei diversifikuotus gamybos pajėgumus į nacionalinius konkurencingumo tikslus, politiką ir priemones.

| — | Integruoti perėjimui prie švarios energijos reikalingų įgūdžių ugdymą, pavyzdžiui, susiejant jį su atsinaujinančiųjų išteklių energetikai reikiamų įgūdžių paktu. |
| --- | --- |

—

Integruoti perėjimui prie švarios energijos reikalingų įgūdžių ugdymą, pavyzdžiui, susiejant jį su atsinaujinančiųjų išteklių energetikai reikiamų įgūdžių paktu.

| — | Integruoti perdirbamumo ir žiediškumo sąvokas, poreikį mažinti priklausomybę ir veiksmingai įvairinti importuojamų žaliavų, komponentų, reikalingų švarios energijos technologijoms gaminti, šaltinius. |
| --- | --- |

—

Integruoti perdirbamumo ir žiediškumo sąvokas, poreikį mažinti priklausomybę ir veiksmingai įvairinti importuojamų žaliavų, komponentų, reikalingų švarios energijos technologijoms gaminti, šaltinius.

| — | Nustatyti ir apibūdinti, kaip padidinti švarios energijos technologijų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, tarp jų pagrindinius veiksnius ir sunkumus vidaus ir pasaulio rinkose. |
| --- | --- |

—

Nustatyti ir apibūdinti, kaip padidinti švarios energijos technologijų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, tarp jų pagrindinius veiksnius ir sunkumus vidaus ir pasaulio rinkose.

2.7   
  Neutralaus poveikio klimatui tikslo integravimas

Valstybės narės, remdamosi savo nacionalinėmis ilgalaikėmis strategijomis, į atnaujintus NEKSVP turi įtraukti elementus, didinančius nuoseklumą ir suderinamumą su ES neutralaus poveikio klimatui tikslu. Siekiant užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su ES neutralaus poveikio klimatui tikslu, Europos klimato teisės aktu iš dalies pakeistas Valdymo reglamentas, kad neutralaus poveikio klimatui tikslas būtų įtrauktas į atitinkamas Valdymo reglamento nuostatas (67). Valstybės narės nuoseklumą ir suderinamumą gali pagerinti:

| — | vertindamos planuojamos politikos ir priemonių poveikį analizuoti jų suderinamumą su Klimato teisės akto 2 straipsnio 1 dalyje nustatytu ES neutralaus poveikio klimatui tikslu (Valdymo reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punktas); |
| --- | --- |

—

vertindamos planuojamos politikos ir priemonių poveikį analizuoti jų suderinamumą su Klimato teisės akto 2 straipsnio 1 dalyje nustatytu ES neutralaus poveikio klimatui tikslu (Valdymo reglamento 3 straipsnio 2 dalies f punktas);

| — | plano analitiniame pagrinde aprašyti, kaip esama politika ir priemonės bei planuojama politika ir priemonės padeda siekti ES neutralaus poveikio klimatui tikslo, nustatyto Klimato teisės akto 2 straipsnio 1 dalyje (Valdymo reglamento 8 straipsnio 2 dalies e punktas ir Valdymo reglamento 1 priedo 1 dalies B skirsnio 5.5 punktas); |
| --- | --- |

—

plano analitiniame pagrinde aprašyti, kaip esama politika ir priemonės bei planuojama politika ir priemonės padeda siekti ES neutralaus poveikio klimatui tikslo, nustatyto Klimato teisės akto 2 straipsnio 1 dalyje (Valdymo reglamento 8 straipsnio 2 dalies e punktas ir Valdymo reglamento 1 priedo 1 dalies B skirsnio 5.5 punktas);

| — | nustatydamos politiką ir priemones, susijusias su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu ir absorbavimu, orientuotis į ES neutralaus poveikio klimatui tikslą (Valdymo reglamento I priedo 1 dalies A skirsnio 3.1.1.i punktas). |
| --- | --- |

—

nustatydamos politiką ir priemones, susijusias su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu ir absorbavimu, orientuotis į ES neutralaus poveikio klimatui tikslą (Valdymo reglamento I priedo 1 dalies A skirsnio 3.1.1.i punktas).

3   Tarpsektoriniai klausimai, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį atnaujinant NEKSVP

3.1   
  Rėmimasis patirtimi, įgyta įgyvendinant pirmuosius NEKSVP

Valstybių narių pateikti pirminiai nacionaliniai energetikos ir klimato srities planai yra pagrindas didinti Europos žaliojo kurso ir plano „REPowerEU“ užmojus ir siekti jų tikslų. Jie parengti laikantis Valdymo reglamente nustatyto kartotinio proceso ir remiantis išsamiomis Komisijos bei valstybių narių konsultacijomis, taip pat konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene. Komisija įvertino pirmuosius planų projektus atskirai ir ES lygmeniu (68) ir pateikė rekomendacijas valstybėms narėms (69) dėl galutinių planų parengimo. Galutiniai planai buvo pateikti, nors kai kurie ir pavėluotai, iki 2019 m. gruodžio 31 d., o Komisija galutinius planus įvertino atskirai ir bendrai (70).

3.1.1   Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų iki 2030 m. tobulinimas

Veiksmai visais valdžios lygmenimis yra svarbiausia pirminių planų rengimo dalis ir vienas iš pagrindinių Valdymo reglamento principų. Tai padeda didinti visų penkių energetikos sąjungos aspektų nuoseklumą ir kurti įvairių politikos sričių sinergiją.

Rengiant atnaujintus integruotų nacionalinių planų projektus ir galutinius nacionalinius planus valstybės narės raginamos kreiptis į visas atitinkamas institucijas ir suinteresuotuosius subjektus. Šios atitinkamos valdžios institucijos turėtų dirbti kartu pagal savo skirtingas veiklos sritis, kad atnaujintų nacionalinius planus ir pasiektų bendrus energetikos sąjungos, Europos žaliojo kurso, Europos semestro, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, plano „REPowerEU“ ir kitus ES energetikos ir klimato politikos tikslus. Toks procesas turėtų užtikrinti, kad valdžios institucijos prisiimtų atsakomybę už integruotų nacionalinių planų įgyvendinimą.

Valstybės narės raginamos remtis savo pirminiais nacionaliniais planais ir kartu visapusiškai atsižvelgti į Komisijos atliktą susijusį vertinimą.

3.1.2   Sinergija su integruotomis pažangos ataskaitomis

Valstybės narės raginamos rengdamos atnaujintus NEKSVP remtis pirmosiomis integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis. Ataskaitos gali būti naudojamos: i) padėti apibūdinti dabartinę padėtį, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos; ii) įvertinti likusias spragas, kad būtų pasiekti pirmuosiuose nacionaliniuose planuose nustatyti tikslai, uždaviniai ir įnašai ir iii) padaryti išvadas dėl integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis numatytos politikos, priemonių ir investicijų tinkamumo pagal kiekvieną aspektą ir sektorių, įskaitant jų poveikį oro kokybei ir į orą išmetamų teršalų kiekiui.

Iki 2023 m. kovo 15 d. valstybės narės pirmą kartą pateiks Komisijai integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas (71). . Ataskaitų teikimas ir pažangos stebėsena yra dvi pagrindinės Valdymo reglamento nuostatos. Remiantis nacionalinės energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis bus galima atlikti įrodymais pagrįstą pradinių NEKSVP įgyvendinimo pažangos vertinimą, todėl tai yra vertingas būdas nustatyti galimas tobulintinas sritis. Pažangos ataskaitų teikimo ir stebėsenos forma buvo parengta siekiant analizuoti energetikos ir klimato srities politikos įgyvendinimą NEKSVP, atsižvelgiant į tai, kad valstybėms narėms ir Komisijai tektų kuo mažesnė administracinė našta.

Atnaujintų nacionalinių planų analitinei daliai, taip pat planuojamai politikai ir priemonėms gali būti naudinga informacija, surinkta pažangos ataskaitoms rengti. Tačiau jei kalbama apie elektros energijos ir dujų rinkas, energijos kainas ir dabartinių kainų elementų (energijos, tinklo, mokesčių ir (arba) rinkliavų kainų sudedamųjų dalių) suskirstymą, valstybės narės turėtų pateikti atnaujintą analizę, palyginti su nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų pateikimo momentu.

3.2   
  Ankstyvas ir įtraukus visuomenės dalyvavimas pagal Orhuso konvenciją

Kaip ir pirminių planų atveju, valstybės narės turi atnaujindamos NEKSVP palaikyti dialogą su vietos valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės organizacijomis, socialiniais partneriais, sektoriaus verslo bendruomene, investuotojais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Valdymo reglamento 10 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės suteiktų visuomenei galimybes veiksmingai dalyvauti ankstyvame NEKSVP rengimo etape. Valstybės narės yra Orhuso konvencijos (72) šalys, todėl jos privalo užtikrinti, kad visuomenė galėtų pagal skaidrią ir sąžiningą sistemą veiksmingai dalyvauti ankstyvame atnaujintų nacionalinių planų projektų rengimo etape (73). Visų pirma visuomenei turi būti suteikta pakankamai laiko dalyvauti įvairiuose etapuose ir su ja turi būti konsultuojamasi, kai visos galimybės dar yra atviros (74). Išsamios konsultacijos reiškia, kad visuomenei turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su visais svarbiais dokumentais, ataskaitomis ir prielaidomis konsultacijų laikotarpio pradžioje. Valstybės narės raginamos apsvarstyti geriausios patirties atvejus, pavyzdžiui, konsultacijas rengti specialioje NEKSVP interneto svetainėje, kurioje pateikiama visa informacija.

Pagal Valdymo reglamento 11 straipsnį valstybės narės turi užmegzti daugiapakopį dialogą energetikos ir klimato klausimais. Jos turi suteikti platformą, kurioje su suinteresuotaisiais subjektais būtų galima aptarti įvairius energetikos ir klimato politikos scenarijus ir būdus pasiekti ES neutralaus poveikio klimatui tikslą, nustatytą Klimato teisės akte (75). Valstybės narės pateiks ataskaitas apie šio dialogo užmezgimo pažangą nacionalinėse energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitose. Viešųjų konsultacijų srityje valstybės narės raginamos stiprinti daugiapakopį dialogą ir bendradarbiauti su regiono ir vietos lygmens asmenimis bei grupėmis, galinčiais pasiūlyti konkrečių priemonių. Jie taip pat turėtų ieškoti sinergijos su esamais forumais, pavyzdžiui, ES merų paktu. Valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad laiku būtų surengtos visapusiškos konsultacijos su socialiniais partneriais ir jie būtų įtraukti pagal atitinkamas nacionalines taisykles ir praktiką. Socialinis dialogas ir visos visuomenės požiūris yra labai svarbūs kuriant ir įgyvendinant veiksmingą energetikos ir klimato politiką, atitinkančią Europos socialinių teisių ramsčio principus.

Atnaujintuose NEKSVP valstybės narės turi pateikti konsultacijų ir visuomenės nuomonės arba preliminarios nuomonės santrauką. Valstybės narės turėtų paaiškinti, kaip buvo atsižvelgta į visuomenės nuomonę prieš pateikiant nacionalinių planų projektus ir galutinius nacionalinius planus. Valstybės narės taip pat turėtų aprašyti, kaip visuomenė galėjo skaidriai ir sąžiningai dalyvauti procese.

3.3   
  Regioninio bendradarbiavimo stiprinimas, kad būtų geriau koordinuojamas atsakas ir solidarumo skatinimas

Valstybės narės skatinamos atnaujindamos nacionalinius planus stiprinti regioninį bendradarbiavimą. Kiek įmanoma, rekomenduojama tokį bendradarbiavimą koordinuoti per įsteigtą regioninį bendradarbiavimo forumą. Pagal ES energetikos platformą (76) įsteigtos regioninės grupės, taip pat regioninės rizikos grupės, susijusios su dujų tiekimo saugumu ES rinkoje, prireikus taip pat gali teikti paramą. Nors valdymo mechanizmas buvo sukurtas siekiant skatinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpvalstybiniu ir regioniniu lygmenimis (77), rengdamos pirmuosius NEKSVP valstybės narės neišnaudojo visų regioninio bendradarbiavimo galimybių.

Valstybės narės taip pat skatinamos savanoriškai tam tikras NEKSVP dalis rengti dalyvauti rengiant bendras tiek teritoriniu, tiek sektorių lygmeniu. Tai galimybė sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą ir pagerinti NEKSVP turinį. Komisija yra pasirengusi sudaryti palankesnes sąlygas šiam bendradarbiavimui, jei valstybės narės, rengdamos atnaujintų NEKSVP projektus, to paprašys. Regioninis bendradarbiavimas energetikos ir klimato politikos srityje suteikia galimybę pasinaudoti sinergija, kad būtų veiksmingai pasiekti nacionaliniai energetikos ir klimato tikslai, ir užtikrinti didesnį planų nuoseklumą. Koordinavimo sritys gali būti, pavyzdžiui, bendri projektai ar paramos schemos atsinaujinančiųjų išteklių energijai (pvz., nuoseklūs bendros schemos sukūrimo terminai ir priemonės) ir nuoseklūs metodai plėtojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją regione arba bendradarbiavimas pagal Europos strateginio energetikos technologijų plano sistemą.

Valstybės narės raginamos savo atnaujintų nacionalinių planų projektuose apibendrinti regioninių konsultacijų rezultatus, taip pat ir kitų valstybių narių pastabas bei paaiškinti, kaip į šias pastabas buvo atsižvelgta.

Valstybės narės taip pat raginamos įtraukti regioninius partnerius, kad būtų užtikrintas nuoseklus planavimas ir sprendžiami su tiekimo saugumu susijusių pavojų klausimai. Tai taip pat svarbu siekiant užtikrinti pakankamą elektros energijos infrastruktūros ir energijos perdavimo infrastruktūros (fizinis aspektas) plėtrą bei skatinti rinkos integraciją. Naujausi energetikos politikos pokyčiai parodė, kad regioninis bendradarbiavimas yra būtinas siekiant padidinti energetikos sistemos atsparumą ir pasirengimą bei paspartinti perėjimą prie švarios energijos. Šiuo metu labiau nei bet kada anksčiau regioninis bendradarbiavimas ir Europos solidarumas yra didžiausias ES pranašumas įvairinant energijos tiekimą, stiprinant NEKSVP energetinio saugumo aspektą ir galiausiai kuriant atsparesnę energetikos sąjungą. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas regioniniam bendradarbiavimui, Komisija skelbia specialias gaires dėl bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje projektų sąnaudų ir naudos pasidalijimo.

Komisija ragina valstybes nares atnaujintuose nacionalinių planų projektuose apibendrinti savo dalyvavimą ES energijos pirkimo platformoje ir galimus šio darbo rezultatus. ES energijos pirkimo platforma buvo sukurta siekiant koordinuoti darbą, kad ES dujų tiekimas būtų diversifikuotas, o ne iš Rusijos šaltinių. Tam, be kita ko, reikės sukurti savanorišką dujų ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pirkimo ES mechanizmą, optimaliai išnaudojant bendrą ES politinį ir rinkos svorį. Be to, buvo sudarytos penkios regioninės grupės (Pietryčių Europos, Vidurio Rytų Europos, Šiaurės Vakarų, Pietvakarių ir Baltijos šalių), kurioms pavesta parengti veiksmų planus ES energijos pirkimo platformos pastangoms įgyvendinti.

3.4   
  Visų sinergijos ir sąsajų su kitomis planavimo priemonėmis, skirtomis žaliajai ir teisingai pertvarkai, galimybių nagrinėjimas

Atnaujintuose NEKSVP turėtų atsispindėti naujos planavimo finansavimo priemonės, kurios buvo nustatytos nuo pirmųjų galutinių NEKSVP pateikimo 2019 m. Galimybė gauti kai kurias lėšas priklauso nuo to, ar bus patvirtinti specialūs valstybių narių planai. NEKSVP turėtų nuosekliai ir integruotai atspindėti visas atitinkamas politikos kryptis ir priemones, padedančias siekti nacionalinių energetikos ir klimato srities tikslų, uždavinių ir įnašų, įskaitant veiksmus ir finansavimo galimybes, atsirandančias dėl kitų finansavimo ir planavimo priemonių (78).

3.4.1   Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė

Svarbu, kad valstybių narių atnaujintuose NEKSVP (79)
  visiškai atsispindėtų nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytos investicijos ir reformos energetikos ir klimato srityse ir jomis būtų remiamasi siekiant atnaujintų 2030 m. tikslų, uždavinių ir įsipareigojimų. Kiekybine prasme ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė yra didžiausias naujas energetikos ir klimato politikos finansavimo šaltinis. Iki 2026 m. rugpjūčio mėn (80)., nacionaliniais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais ir toliau skirtingu mastu bus skatinamos valstybių narių energetikos ir klimato reformos bei investicijų darbotvarkės. Atsižvelgiant į didesnius užmojus 2030 m. ir 2050 m., nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai buvo parengti siekiant prisidėti prie NEKSVP tikslų, uždavinių ir įnašų. Pagal planą „REPowerEU“ valstybės narės į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turėtų įtraukti specialų skyrių „REPowerEU“ ir jame numatyti papildomas politikos kryptis ir priemones.

Siekdama užtikrinti skaidrumą ir nuoseklumą, Komisija prašo valstybių narių aiškiai apibūdinti nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų, įskaitant „REPowerEU“ skyrius, vaidmenį įgyvendinant atnaujintus NEKSVP. Šiuo tikslu atnaujintuose nacionaliniuose planuose turėtų būti pateikta kiekybinė informacija apie nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priemonių įnašą į atnaujintus klimato ir energetikos tikslus bei uždavinius, taip pat ir finansavimo požiūriu. Be to, valstybės narės raginamos savo atnaujintuose NEKSVP prie kiekvienos atitinkamos politikos ir priemonės pateikti kryžmines nuorodas į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir „REPowerEU“ skyrių. Valstybės narės turėtų nurodyti, ar politika arba priemonė yra visiškai ar iš dalies įtraukta į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir „REPowerEU“ skyrių , taip pat NEKSVP funkciją papildant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir „REPowerEU“ skyrius.

Kai taikoma, juose turėtų būti pateikta nuoroda į Tarybos įgyvendinimo sprendimą dėl jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo. Valstybės narės turėtų apsvarstyti bet kokias papildomas investicijas ir reformas, kurios galėtų dar labiau prisidėti prie 2030 m. tikslų, uždavinių ir įnašų į jų atnaujintus nacionalinius planus.

Komisija taip pat ragina valstybes nares pasinaudoti savo patirtimi, įgyta vykdant nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano procesą. Tai gali padėti atnaujintuose NEKSVP dar išsamiau aprašyti investicijas ir reformas, kaip antai išlaidų sąmatas, finansavimą, apimties aprašymą, taip pat konkrečius etapus bei tikslus. Reikės užtikrinti abiejų priemonių nuoseklumą.

Nors pagal dabartinį Valdymo reglamentą to nereikalaujama, Komisija ragina valstybes nares, nustatant atnaujintų NEKSVP politiką ir priemones, taikyti reikšmingos žalos nedarymo principą. Visiška atitiktis reikšmingos žalos nedarymo kriterijui yra pagrindinis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės projekto elementas. Taip užtikrinama, kad planai prisidėtų prie žaliosios pertvarkos ir tvaraus atsigavimo, kartu būtų mažinama žala biologinei įvairovei, vandens ir jūrų ištekliams, skatinmas žiediškumas ir užkertamas kelias taršai, vengiama susisaistymo su netvariu turtu ir veikla. Komisija pateikė technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo kriterijų taikymo pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (81).

3.4.2   Teisingos pertvarkos fondas

Teisingos pertvarkos mechanizmas (82), visų pirma Teisingos pertvarkos fondas, sukurtas siekiant sutelkti investicijas 2021–2027 m. laikotarpiu. Ši investavimo priemonė bus pagrindinė Europos regionų, kuriuos labiausiai paveiks perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, rėmimo priemonė, nes jie labai priklausomi nuo iškastinio kuro, įskaitant anglis, durpes ir skalūnus, gavybos ir daug anglies dioksido išskiriančių pramonės procesų. Pagal Teisingos pertvarkos fondą, kuris yra Sanglaudos politikos dalis, taip pat taikomas reikšmingos žalos nedarymo principas ir neleidžiama investuoti į iškastinį kurą. Pagal šią priemonę nustatyta tvirta valdymo sistema, kurios pagrindą sudaro šiuo metu baigiami rengti teritoriniai teisingos pertvarkos planai. Teritoriniai teisingos pertvarkos planai yra strateginiai dokumentai, kuriuose paaiškinamas teisingo perėjimo procesas kiekvienoje valstybėje narėje ir veikla, kuria siekiama sušvelninti numatomus socialinius ir ekonominius padarinius labiausiai paveiktose teritorijose. Teritoriniai teisingos pertvarkos planai bus priemonių ir investicijų nuo anglių priklausomuose regionuose ir (arba) regionuose, kuriuose yra daug ŠESD išmetančių pramonės (pvz., chemijos, plieno ir cemento) šakų, kurios bus labiausiai paveiktos pereinamuoju laikotarpiu, pagrindas.

Atnaujintuose NEKSVP valstybės narės nurodo teritoriniuose teisingos pertvarkos planuose numatytą perėjimo procesą. Valstybės narės turėtų paaiškinti 2030 m. klimato ir energetikos tikslų bei perėjimo nuo iškastinio kuro prie kitų rūšių energijos sinergiją. Juose taip pat turėtų būti aprašyta, kaip įgyvendinant nacionalinius tikslus bus tikslingai sušvelnintas socialinis ir ekonominis poveikis regioniniu lygmeniu.

3.4.3   Socialinis klimato fondas

Komisija ragina valstybes nares į atnaujintus NEKSVP kiek įmanoma įtraukti analizę, reikalingą socialiniams klimato planams parengti. Jos turėtų paaiškinti, kaip planuoja naudoti pajamas iš Socialinio klimato fondo atitinkamiems tikslams, uždaviniams ir įnašams pasiekti. Socialinis klimato fondas (83) siūlomas pagal Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, siekiant spręsti socialinio poveikio pažeidžiamiems namų ūkiams, transporto naudotojams ir labai mažoms įmonėms, kuris gali atsirasti į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) įtraukus pastatus ir kelių transportą, problemą. Socialinio klimato fondo tikslas – padėti pažeidžiamoms grupėms sumažinti priklausomybę nuo brangaus iškastinio kuro didinant pastatų efektyvumą, mažinant pastatų šildymo ir vėsinimo priklausomybę nuo iškastinio kuro (įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą) ir didinant galimybes naudotis darniuoju transportu. Be to, Socialiniu klimato fondu taip pat siekiama remti pažeidžiamas grupes nacionalinėmis priemonėmis, teikiant tikslinę laikiną tiesioginę paramą pajamoms, kol bus įgyvendinamos investicinės priemonės.

Kai bus baigtos derybos dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio, bus glaudžiai susieti NEKSVP ir Socialinio klimato fondo planai, nes NEKSVP apibrėžiama politikos sistema, pagal kurią veiks Socialinis klimato fondas. Socialinio klimato fondo planai bus rengiami atsižvelgiant į planuojamas reformas ir valstybių narių įsipareigojimus, prisiimtus NEKSVP. Pačiuose Socialinio klimato fondo planuose daugiausia dėmesio bus skiriama konkrečioms priemonėms ir Socialinio klimato fondo finansuojamoms investicijoms. Jais taip pat bus užtikrinamas nuoseklumas ir sinergija su NEKSVP ir kitomis atitinkamomis ES programomis ir priemonėmis.

3.4.4   Bendra žemės ūkio politika

Komisija ragina valstybes nares siekti bendros žemės ūkio politikos strateginių planų ir NEKSVP sinergijos. Valstybės narės, rengdamos savo nacionalinius žemės ūkio politikos strateginius planus, sukūrė paramos schemas, kurios apima klimato, energetikos, sveikatos ir biologinės įvairovės tikslus. Komisija pateikė rekomendacijų ir pastabų dėl kiekvienos valstybės narės žemės ūkio politikos strateginio plano. Be to, valstybės narės nustatė arba suplanavo nacionalines priemones, nesusijusias su žemės ūkio politikos strateginiu planu, kuriomis būtų galima prisidėti prie šių užmojų įgyvendinimo. Atsižvelgdamos į šiuos tikslus, valstybės narės privalo iš naujo įvertinti ir prireikus pakoreguoti savo žemės ūkio politikos strateginius planus, kai įsigalios platesnio užmojo tikslai, nustatyti LULUCF reglamente ir iš dalies pakeistame Pastangų pasidalijimo reglamente (kuris dar bus priimtas) (84). Valstybės narės turėtų atnaujinti NEKSVP ir žemės ūkio politikos strateginius planus ir, kai įmanoma, ieškoti jų sąveikos galimybių.

Šių dviejų procesų ryšį galima dar labiau patobulinti: i) stiprinant pastangas vertinti žemės ūkio politikos ir priemonių poveikį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui; ii) didinant anglies dioksido absorbavimą ir iii) nustatant atitinkamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius, pavyzdžiui, biometaną. Komisija ir Europos aplinkos agentūra organizuoja gebėjimų ugdymą, kuris yra dalis veiklos, skirtos pagerinti ataskaitų apie klimato politiką ir priemones teikimą (85).

3.4.5   Sanglaudos politika

Atnaujintuose NEKSVP valstybės narės raginamos apsvarstyti sinergiją su esamais planavimo dokumentais, parengtais pagal 2021–2027 m. ES sanglaudos politiką. ES sanglaudos politika (įgyvendinama per Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, „Europos socialinį fondą +“ ir Teisingos pertvarkos fondą) padeda stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą (86).

2021–2027 m. sanglaudos politika (sutelkiant 392 mlrd. EUR ES investicijų) daugiausia dėmesio skiriama penkiems politikos tikslams (įskaitant vieną iš jų, susijusį su žaliuoju perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos) ir Europos žaliajam kursui. Norėdamos pasinaudoti sanglaudos politikos lėšomis, valstybės narės turi parengti partnerystės susitarimus, po kurių turi būti parengtos veiksmų programos. Jose turėtų būti atsižvelgta į NEKSVP ir sprendžiami visi juose nustatyti uždaviniai. Valstybės narės taip pat privalo išpildyti reikiamas sąlygas, tarp jų susijusias su išsamiu NEKSVP, energijos vartojimo efektyvumu, gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų renovacija ir atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumu, gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų renovacija ir atsinaujinančiųjų išteklių energija.

3.5   
  Tvirtas analitinis pagrindas

Patikimuose atnaujinamuose nacionaliniuose planuose turi atsispindėti strateginė vizija, ir jie turi būti pagrįsti patikima bei išsamia kiekybine esamos ir numatomos padėties analize. Tvirtas analitinis pagrindas taip pat užtikrins, kad įvairios plano dalys būtų išsamios ir palyginamos. NEKSVP analitinė dalis pradedama nuo dabartinės padėties, įskaitant prognozes, susijusias su esama politika ir priemonėmis (87),, kurios nuo pirmųjų NEKSVP gerokai pasikeitė. Atnaujinto plano skirsnyje „Dabartinė padėtis“, skirtame kiekvienam iš penkių energetikos sąjungos aspektų, turi atsispindėti visi svarbūs pokyčiai, pagrįsti naujausia turima informacija. Visų pirma reikėtų atsižvelgti į socialinį ir ekonominį COVID-19 pandemijos poveikį, taip pat į dabartinę geopolitinę situaciją, turinčią įtakos energijos kainoms, energijos vidaus rinkai, energetiniam saugumui ir platesne prasme – išmetamųjų teršalų kiekio tendencijoms.

Valstybės narės raginamos naudotis naujausiomis modeliavimo priemonėmis ir metodais. Siekdamos užtikrinti nuoseklumą, valstybės narės turėtų naudoti tuos pačius pagrindinius naftos, dujų ir anglių importo kainų bei anglies dioksido kainų pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą parametrus, kurie naudojami teikiant ataskaitas pagal Valdymo reglamento 18 straipsnį. Valstybės narės turėtų aiškiai nurodyti šaltinius, kuriais grindžiama jų analizė, kad būtų užtikrintas naudojamų duomenų skaidrumas. Kai tik įmanoma, Komisija ragina valstybes nares naudoti oficialius Europos statistikos duomenis.

3.5.1   Scenarijai ir terminai

Atnaujintuose NEKSVP aprašoma dabartinė padėtis (88), įtraukiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų sektoriaus raidos prognozes ir kitų energetikos sąjungos aspektų prognozes, taikant esamas priemones (t. y. projekcijos taikant priemones) bent iki 2040 m., įskaitant 2030 m (89). Be to, į atnaujintus NEKSVP turėtų būti įtrauktos prognozės su papildoma suplanuota politika ir priemonėmis (t. y. projekcijos taikant priemones) (90). Šios prognozės leis įvertinti tokių planuojamų politikos krypčių ir priemonių poveikį ir palyginti jų poveikį su esamų politikos krypčių bei priemonių poveikiu bent iki 2040 m (91)., (92). Valstybės narės taip pat turi aprašyti, kaip esama ir planuojama politika bei priemonės padeda siekti ES neutralaus poveikio klimatui tikslo, nustatyto Europos klimato teisės akto 2 straipsnio 1 dalyje (93). .

Europos klimato teisės aktu keičiami dėl žmogaus veiklos išmetamo ŠESD kiekio prognozių reikalavimai (94), numatant, kad iš karto po ataskaitinių metų turi būti 6, o ne 4 ateinantys metai, kurie baigiasi skaitmenimis 0 arba 5. Kadangi valstybės narės iki 2023 m. kovo 15 d. parengs išmetamo ŠESD kiekio iki 2050 m. prognozes, kurias jos turi pateikti pagal Valdymo reglamento 18 straipsnį, jos raginamos savo atnaujintuose NEKSVP pateikti projekcijų taikant priemones ir projekcijų taikant papildomas priemones scenarijų prognozes iki 2050 m., taip parodant tendencijas, kaip ES bus siekiama neutralaus poveikio klimatui.

Valstybės narės privalo viešai skelbti išsamų prielaidų, parametrų ir metodikų, kuriais buvo naudotasi rengiant galutinius scenarijus ir prognozes, aprašymą atsižvelgdamos į statistinių skaičiavimų apribojimus, komercinių duomenų rinkinių licencijavimo apribojimus ir atitiktį duomenų apsaugos taisyklėms (95). Siekiant skatinti rezultatų skaidrumą, pripažinimą ir palyginamumą, reikėtų kuo dažniau naudoti atvirosios prieigos priemones ir duomenis.

3.5.2   Ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai vertinimas

Atnaujintuose nacionaliniuose planuose valstybės narės įvertina planuojamų politikos krypčių ir priemonių arba jų grupių makroekonominį poveikį nacionaliniu ir, jei taikoma, regioniniu lygiu. Jei įmanoma, įvertinamas ir jų poveikis sveikatai, aplinkai, konkurencingumui, užimtumui, įgūdžiams bei visuomenei. Tai turėtų apimti palyginimą su prognozėmis, pagrįstomis esama politika ir priemonėmis ar priemonių grupėmis (96), ypatingą dėmesį skiriant poveikio pajamų pasiskirstymui (97) ir energijos nepritekliaus vertinimui (98). Komisija reguliariai skelbia šios srities mokslinių tyrimų projektų rezultatus, įskaitant makromodeliavimą ir mikromodeliavimą, skirtą vertinti perėjimo prie švarios energijos modelio poveikį užimtumui, socialinį poveikį ir poveikį pajamų pasiskirstymui arba geopolitinius pokyčius (pvz., energijos kainų scenarijus) (99). Šie elementai gali padėti atnaujinti nacionalinius planus.

Valstybės narės raginamos apsvarstyti tokius klausimus kaip galimos visos ekonomikos ar sektorių kliūtys, visų pirma susijusios su energijos, vandens ir žaliavų tiekimu, darbo jėgos ir įgūdžių prieinamumu. Be to, reikėtų aprašyti numatomus valstybių narių ekonomikos sektorių sudėties pokyčius, nes kai kurios pramonės šakos patirs nuosmukį, kai kurios atsiras ir (arba) augs, o kitos transformuosis. Šiuo atžvilgiu reikėtų atsižvelgti į švarios energijos sektoriaus mokslinius tyrimus, inovacijas ir konkurencingumą. Taip pat turėtų būti visapusiškai įvertintas teigiamas energetikos pertvarkos poveikis.

Atnaujintuose planuose nagrinėjamas poveikis aplinkai turėtų atspindėti nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų (100)
  išvadas. Planuose taip pat turėtų būti apsvarstyta priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir teršalų išmetimo mažinimo (teršalų šalinimo) sąveika dabartyje ir ateityje. Siekiant energetikos sąjungos tikslų labai svarbios vandens, energijos ir klimato sąsajos. Ekstremalūs reiškiniai, tokie kaip sausros ir aukšta temperatūra, daro spaudimą elektros energijos sistemoms ir įtaką elektrinių darbui. Žemas vandens lygis didina Europos energetikos krizę ir daro poveikį hidroenergijos bei branduolinės energijos gamybai ir vidaus vandenų laivybai. Valstybės narės raginamos atnaujintuose NEKSVP apibūdinti planuojamos politikos ir priemonių poveikį vandentvarkai (įskaitant sausras, potvynius ir vandens poreikį) ir vandens ekosistemoms, visų pirma energetinio saugumo aspektu. Valstybės narės raginamos atnaujinti NEKSVP pagal atitinkamus vandentvarkos planavimo dokumentus, pavyzdžiui, upių baseinų valdymo planus, potvynių rizikos valdymo planus ir sausrų valdymo planus.

Komisija ragina valstybes nares atnaujintus NEKSVP rengti kartu su atnaujintomis nacionalinėmis oro taršos valdymo programomis (NOTVP) (101). Palyginti su pirminiais NEKSVP, atnaujintoje versijoje vis dar yra galimybių patobulinti ir sustiprinti planuojamos politikos bei priemonių poveikio teršalų išmetimui vertinimą. Integruotose nacionalinėse energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitose valstybės narės taip pat pateiks informaciją apie kiekybinį politikos ir priemonių (arba politikos ir priemonių grupių) poveikio oro kokybei ir teršalų išmetimui įvertinimą. Vis dėlto NEKSVP vertinimas leidžia valstybėms narėms teikti pirmenybę toms priemonėms, kurios daugiausia padidina bendrą naudą. Be to, politika ir priemonės turėtų atitikti ES biologinės įvairovės strategiją (102), žiedinės ekonomikos veiksmų planą (103), nulinės taršos veiksmų planą (104) ir Europos kovos su vėžiu planą (105).

Atnaujintuose planuose nagrinėjamas poveikis aplinkai taip pat turėtų apimti klimato ir energetikos politikos poveikį biologinei įvairovei. Klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra tarpusavyje susiję. Energetikos ir klimato politika gali ne tik pagerinti biologinės įvairovės padėtį, bet ir ją pabloginti (pvz., gamtos atkūrimas arba gamtos procesais pagrįsti sprendimai, skirti absorbentams didinti, palyginti su miškų kirtimu arba miškų nykimu siekiant gaminti biomasę energijai). Šis poveikis turėtų atsispindėti ir būti kiekybiškai įvertintas atnaujintuose nacionaliniuose planuose.

3.5.3   Žiedinės ekonomikos indėlio į pertvarką klimato srityje integravimas ir modeliavimas

Atnaujintame nacionaliniame plane valstybės narės raginamos išdėstyti pagrindines žiedinės ekonomikos politikos kryptis ir priemones, darančias poveikį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, energijos suvartojimui ir svarbiausių žaliavų naudojimui. Žiedinė ekonomika mažina atliekų (įskaitant organines atliekas, kurios yra išmetamo metano šaltinis) ir pirminių išteklių (įskaitant energiją ir svarbiausias žaliavas) naudojimą, todėl mažėja išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Taip kuriamos darbo vietos netoli produktų, kuriuos reikia prižiūrėti, atnaujinti ar jais dalytis (106). Be to, dėl žiedinės gamybos gerėja žaliavų prieinamumas, todėl mažėja Europos ekonomikos priklausomybė nuo importo. Žiedinė ekonomika taip pat sukuria naujų darbo vietų ir galimybių įvairių įgūdžių lygių darbuotojams, įskaitant dažnai darbo rinkoje nepakankamai atstovaujamas grupes, pavyzdžiui, moteris, neįgaliuosius ir pažeidžiamas grupes. Atnaujintuose NEKSVP turėtų būti pateiktos kryžminės nuorodos į strategijas, veiksmų planus ir teisės aktus, susijusius su žiedine ekonomika ir darančius poveikį energetikai bei išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. NEKSVP taip pat turėtų būti įvertintas faktinis ir numatomas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas dėl žiedinės ekonomikos priemonių, naudojant turimas modeliavimo priemones.

Valstybės narės turėtų pranešti apie pagrindines atliekų ir nuotekų politikos kryptis bei priemones, kuriomis siekiama mažinti išmetamo metano kiekį. Ataskaitose turėtų būti kiekybiškai įvertintas faktinis arba apskaičiuotas tokios politikos ir priemonių poveikis išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Valstybės narės taip pat raginamos pateikti informaciją apie modelius, kuriais remiantis buvo įvertintas poveikis.

3.6   
  Pertvarkos energetikos ir klimato srityse finansavimas: Investicijų poreikių ir turimo viešojo bei privačiojo finansavimo suderinimas

Valstybės narės raginamos į atnaujintus nacionalinius planus įtraukti išsamią ir nuoseklią viešųjų ir privačiųjų investicijų, reikalingų jų energetikos ir klimato srities tikslams, uždaviniams ir įnašui pasiekti, apžvalgą. Pateikdamos 2020 m. nacionalinius planus, visos valstybės narės nurodė investicijų į energetiką poreikius, įskaitant suskirstymą pagal sektorius. Tačiau ne visos valstybės narės aprėpė visų penkių energetikos sąjungos aspektų investicijų poreikius arba pateikė išsamią investicijų poreikių su klimato kaita susijusios pertvarkos atžvilgiu, įskaitant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones, apžvalgą. Be to, metodikos ir šablonai, naudojami įvairiems skaičiams pateikti, dažnai buvo nenuoseklūs. Dėl skirtingo požiūrio ir analizės išsamumo buvo sunku palyginti visų nacionalinių planų investicijų įverčius. Tai reiškė, kad investuotojams buvo nepakankamai nuspėjama, o bendras nacionalinių planų patikimumas buvo mažesnis.

Siekiant užtikrinti nuoseklią investicijų poreikių ir finansavimo apžvalgą, valstybės narės raginamos konsoliduoti apžvalgą kiekvienos atskiros politikos ar politikos ir priemonių grupės lygmeniu. Dėl kiekvienos iš jų pateikiama informacija apie numatomą investiciją ir jos finansavimą iš viešųjų (nacionalinio ir ES lygmens) ir privačiųjų šaltinių. Kaip ataskaitų teikimo struktūra galėtų būti naudojamas XIII priede pateiktas šablonas „Nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų finansavimo pažanga“.

3.6.1   Investicijų poreikio įvertinimas

Atnaujintuose NEKSVP valstybės narės pateikia informaciją apie investicijų, kurių, kaip tikimasi, prireiks dėl planuojamos politikos ir priemonių, apimtis (107). Komisija ragina valstybes nares nurodyti finansavimo šaltinius planuojamai pagrindinei politikai ir priemonėms ar jų grupėms įgyvendinti (žr. 3.6.2 skirsnį). Valstybės narės turėtų apžvelgti jau patvirtintas ir įgyvendintas politikos kryptis bei priemones, apžvelgti pradines apskaičiuotas investicijas ir, jei galima, faktines investicijas, naudodamos, jei įmanoma, nacionalinėse energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitose surinktą informaciją. Jei įmanoma, ši apžvalga turėtų būti suskirstyta pagal pagrindines politikos kryptis ir priemones arba politikos krypčių ir priemonių grupes. Geras analitinis pagrindas padeda nustatyti investicijų poreikius. Tokie poreikiai gali būti vertinami įvairiais būdais, taikant papildomus principus „iš viršaus į apačią“ arba „iš apačios į viršų“. Principai „iš viršaus į apačią“ geriausiai tinka alternatyviems politikos scenarijams palyginti, o principai „iš apačios į viršų“ padeda nustatyti atskirų investicijų ir reformų poreikius.

| 8 langelis. Geroji patirtis numatomiems investicijų poreikiams apibūdinti

  Siekiant padidinti skaidrumą, valstybės narės ypač raginamos į atnaujintus NEKSVP įtraukti šiuos elementus:






  — | įverčiams apskaičiuoti taikytos metodikos aprašymą; |
| --- | --- |

8 langelis. Geroji patirtis numatomiems investicijų poreikiams apibūdinti

Siekiant padidinti skaidrumą, valstybės narės ypač raginamos į atnaujintus NEKSVP įtraukti šiuos elementus:

—

įverčiams apskaičiuoti taikytos metodikos aprašymą;

| — | bazinio scenarijaus (t. y. scenarijaus be papildomų investicijų) aprašymą; |
| --- | --- |

—

bazinio scenarijaus (t. y. scenarijaus be papildomų investicijų) aprašymą;

| — | aiškų nurodymą, ką reiškia skaičiai (pvz., sukauptos ir metinės papildomos investicijos, nominalioji ir diskontuotoji vertės), ir galbūt įtrauktų investicijų rūšis (pvz., kapitalas, ilgalaikio naudojimo prekės, veiklos išlaidos); |
| --- | --- |

—

aiškų nurodymą, ką reiškia skaičiai (pvz., sukauptos ir metinės papildomos investicijos, nominalioji ir diskontuotoji vertės), ir galbūt įtrauktų investicijų rūšis (pvz., kapitalas, ilgalaikio naudojimo prekės, veiklos išlaidos);

| — | investicijų paskirstymą pagal aiškiai apibrėžtas pagrindinių politikos krypčių ir priemonių grupes, galbūt pagal penkis energetikos sąjungos aspektus ir (arba) sektorius, kaip numatyta integruotoje pažangos ataskaitoje; |
| --- | --- |

—

investicijų paskirstymą pagal aiškiai apibrėžtas pagrindinių politikos krypčių ir priemonių grupes, galbūt pagal penkis energetikos sąjungos aspektus ir (arba) sektorius, kaip numatyta integruotoje pažangos ataskaitoje;

| — | informaciją apie numatomą investicijų, kurios turėtų būti pradėtos įgyvendinti ir kurių turėtų prireikti kiekvienai politikai bei priemonei įgyvendinti, apimtį ir finansavimo šaltinį (viešasis (nacionalinis, ES, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę) ir privatusis (jei yra)); |
| --- | --- |

—

informaciją apie numatomą investicijų, kurios turėtų būti pradėtos įgyvendinti ir kurių turėtų prireikti kiekvienai politikai bei priemonei įgyvendinti, apimtį ir finansavimo šaltinį (viešasis (nacionalinis, ES, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę) ir privatusis (jei yra));

| — | investicinės vertės bazinius metus ir santykinę diskonto normą. |
| --- | --- |

—

investicinės vertės bazinius metus ir santykinę diskonto normą.

3.6.2   Viešasis ir privatusis finansavimas

Valstybės narės raginamos kiekybiškai ir kokybiškai aprašyti kiekvienos politikos ir priemonės, įtrauktos į atnaujintus NEKSVP, finansavimą. Tai apima informaciją apie tai, kaip bus naudojamos ES ir nacionalinės finansavimo priemonės (108). Pavyzdžiui, kaip panaudoti ES biudžeto programas (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, pajamas, gautas iš ES ATLPS; įskaitant Modernizavimo fondą, Inovacijų fondą ir nacionalines pajamas iš aukcionų) ir kitus nacionalinius išteklius. Kadangi įvairios ES ir nacionalinės priemonės gali viena kitą papildyti, valstybės narės raginamos aprašyti, kaip jos sukūrė ekonomiškai efektyvią sinergiją ir mišrius sprendimus, susijusius su viešąja finansine parama, kokiu būdu išvengiama dvigubo finansavimo ir kaip viešosios priemonės turėtų dar labiau paskatins privačias investicijas.

Valstybės narės raginamos apibūdinti, kokią reikšmę turi plėtros bankai finansuojant investicijas į energetiką ir klimato sritį, taip pat pritraukiant privatų kapitalą. Pavyzdžiui, Europos investicijų bankas, kaip ES „klimato bankas“, užsibrėžė keletą tikslų (tiek ES, tiek savo pasaulinės veiklos srityje): iki 2025 m. 50 % jo veiklos bus remiami klimato srities veiksmai ir aplinkos tvarumas; visas jo finansavimas nuo 2020 m. pabaigos buvo suderintas su Paryžiaus susitarimu; ir jis nustatė bendrą tikslą per šį dešimtmetį klimato ir aplinkos projektams sutelkti ne mažiau kaip 1 trilijoną EUR.

Atnaujintuose NEKSVP taip pat turėtų būti apžvelgta, kokios apimties privačiojo sektoriaus finansavimo tikimasi į planuojamą politiką ir priemones. Pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo srityje valstybės narės turėtų pateikti išsamią informaciją apie numatomą privačių investicijų apimtį ir apie tai, kaip vartotojai naudojasi energijos vartojimo efektyvumo skolinimo produktais (žaliosiomis paskolomis, hipotekos kreditais energijos vartojimo efektyvumui didinti).

4   Kartotinis sąveikos procesas su Komisija ir tolesni veiksmai

Komisija tikisi, kad visos valstybės narės laikysis Valdymo reglamento 14 straipsnyje nustatytų terminų. Valstybės narės turėtų teikti pirmenybę galutinių atnaujintų planų projektams rengti, atsižvelgdamos į didesnius užmojus ir ribotą laiką, likusį iki 2030 m.

Komisija yra visiškai pasiryžusi padėti valstybėms narėms atnaujinti NEKSVP. Visų pirma Komisija toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis techniniu lygmeniu, kad užtikrintų tolesnį išsamų keitimąsi informacija ir pateiktų papildomos informacijos apie konkrečius šių gairių aspektus. Komisija organizuos atitinkamas darbo grupes, dvišalius mainus ir dalyvaus sektoriniuose bei regioniniuose formatuose, kad paremtų gerą bendradarbiavimą viso proceso metu.

Be reguliaraus keitimosi informacija, Komisija naudojasi keliomis priemonėmis, tarp jų Europos semestru ir techninės paramos priemone, taip pat keliomis paramos priemonėmis ir tyrimais, pavyzdžiui, paramos sutartimis dėl NEKSVP atnaujinimų rengimo ir vertinimo. Valstybėms narėms pateikus atnaujintų nacionalinių planų projektus (109), Komisija juos įvertins ir gali pateikti valstybėms narėms rekomendacijas, skirtas konkrečioms šalims, kaip numatyta Valdymo reglamente.

Vykstant kartotiniam valstybių narių ir Komisijos sąveikos procesui, Komisija įvertins NEKSVP pagal Valdymo reglamento reikalavimus ir visapusiškai atsižvelgs į šiame dokumente pateiktas gaires. Komisija ypatingą dėmesį skirs tam, ar valstybių narių nustatyti tikslai, uždaviniai ir įnašai yra pakankami bendriems energetikos sąjungos tikslams pasiekti, įskaitant tuos, kurie numatyti atitinkamuose teisės aktuose, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos, taip pat vertinant atskirus planus.

1 lentelė.

Pagrindiniai tikslai, uždaviniai ir įnašai bei politika ir priemonės, pateikti teisės aktuose, strategijose ir pasiūlymuose.

| Pastaba. | Ši lentelė nėra išsami, joje apibendrinti pagrindiniai elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti atnaujinant NEKSVP. |
| --- | --- |

Pastaba.

| Iniciatyva | Nuoroda | Rūšis | Tikslai ir uždaviniai | Politika ir priemonės |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Europos žaliasis kursas
  Europos klimato teisės aktas | COM(2019) 640 final

  Reglamentas (ES) 2021/1119 | Komunikatas
  Priimtas teisės aktas | — | Iki 2050 m. ES lygmeniu užtikrinti neutralų poveikį klimatui. |

Iniciatyva

Nuoroda

Rūšis

Tikslai ir uždaviniai

Politika ir priemonės

Europos žaliasis kursas

Europos klimato teisės aktas

COM(2019) 640 final

Reglamentas (ES) 2021/1119

Komunikatas

Priimtas teisės aktas

—

Iki 2050 m. ES lygmeniu užtikrinti neutralų poveikį klimatui.

| — | Padidinti ES 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą bent iki 50 proc. ir siekti 55 proc. |
| --- | --- |

—

Padidinti ES 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą bent iki 50 proc. ir siekti 55 proc.

Netaikoma

Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas. ES energetikos sistemos integravimo strategija

COM(2020) 299 final

Komunikatas

| — | Papildomų tikslų nėra |
| --- | --- |

—

Papildomų tikslų nėra

Priemonės:

| — | naudoti energetikos sistemų integraciją, kad būtų subalansuotas elektros tinklas ir užtikrintas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimas; |
| --- | --- |

—

naudoti energetikos sistemų integraciją, kad būtų subalansuotas elektros tinklas ir užtikrintas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimas;

| — | sujungti šildymo ir elektros energijos sektorius, kad būtų užtikrintas didesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas abiejuose sektoriuose; |
| --- | --- |

—

sujungti šildymo ir elektros energijos sektorius, kad būtų užtikrintas didesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas abiejuose sektoriuose;

| — | sujungti įvairius galutinio energijos suvartojimo sektorius ir energetikos sektorių, kad būtų užtikrintas atliekinės šilumos panaudojimas; |
| --- | --- |

—

sujungti įvairius galutinio energijos suvartojimo sektorius ir energetikos sektorių, kad būtų užtikrintas atliekinės šilumos panaudojimas;

| — | užtikrinti elektromobilių naudotojų prieigą prie duomenų. |
| --- | --- |

—

užtikrinti elektromobilių naudotojų prieigą prie duomenų.

Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija

COM(2020) 301 final

Komunikatas

| — | iki 2024 m. ES turėti 6 GW galios vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektrolizerių, o iki 2030 m. jų turėti 40 GW. |
| --- | --- |

—

iki 2024 m. ES turėti 6 GW galios vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektrolizerių, o iki 2030 m. jų turėti 40 GW.

Netaikoma

Komisijos rekomendacija dėl energijos nepritekliaus

COM(2020) 9600

Komunikatas

| — | Papildomų tikslų nėra |
| --- | --- |

—

Papildomų tikslų nėra

Priemonės:

| — | sumažinti ir (arba) padėti sumažinti energijos nepriteklių didinant energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

—

sumažinti ir (arba) padėti sumažinti energijos nepriteklių didinant energijos vartojimo efektyvumą;

| — | užtikrinti energijos prieinamumą visoms vartotojų grupėms, ypač pažeidžiamiausioms. |
| --- | --- |

—

užtikrinti energijos prieinamumą visoms vartotojų grupėms, ypač pažeidžiamiausioms.

ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija

COM(2020) 741 final

Komunikatas

| — | Iki 2030 m. įdiegti bent 60 GW galios jūros vėjo ir bent 1 GW galios vandenynų energijos pajėgumų, o iki 2050 m. – 300 GW ir 40 GW, |
| --- | --- |

—

Iki 2030 m. įdiegti bent 60 GW galios jūros vėjo ir bent 1 GW galios vandenynų energijos pajėgumų, o iki 2050 m. – 300 GW ir 40 GW,

| — | Valstybės narės į savo nacionalinius jūrinių teritorijų planus turi įtraukti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros tikslus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės į savo nacionalinius jūrinių teritorijų planus turi įtraukti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros tikslus.

Netaikoma

Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija

COM(2021) 82 final

Komunikatas

| — | Klimato kaitos poveikiui atspari visuomenė, visiškai prisitaikiusi prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių |
| --- | --- |

—

Klimato kaitos poveikiui atspari visuomenė, visiškai prisitaikiusi prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių

| — | Strategijoje numatyti 48 viešosios politikos įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

Strategijoje numatyti 48 viešosios politikos įsipareigojimai

| — | Gamtos procesais pagrįstų sprendimų diegimas, siekiant sumažinti su klimatu susijusios rizikos aspektus, sveikatos sutrikimus, padidinti su klimatu susijusią apsaugą ir užtikrinti prieigą prie gėlo vandens. |
| --- | --- |

—

Gamtos procesais pagrįstų sprendimų diegimas, siekiant sumažinti su klimatu susijusios rizikos aspektus, sveikatos sutrikimus, padidinti su klimatu susijusią apsaugą ir užtikrinti prieigą prie gėlo vandens.

| — | Sausrų valdymo planai – priemonės, kuriomis siekiama padidinti dirvožemio pajėgumą sulaikyti vandenį, ir plėsti saugų pakartotinį vandens naudojimą. |
| --- | --- |

—

Sausrų valdymo planai – priemonės, kuriomis siekiama padidinti dirvožemio pajėgumą sulaikyti vandenį, ir plėsti saugų pakartotinį vandens naudojimą.

Pasirengimas įgyvendinti 55 % tikslą: ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui

COM(2021) 550 final

Komunikatas

netaikoma (tikslai pateikti pridedamuose pasiūlymuose)

netaikoma (priemonės pateiktos pridedamuose pasiūlymuose)

Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos nauja redakcija (110)

COM(2021) 558 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | ES lygmens tikslas 2030 m. pasiekti 9 proc. energijos vartojimo efektyvumą ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

—

ES lygmens tikslas 2030 m. pasiekti 9 proc. energijos vartojimo efektyvumą ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo.

| — | Pareiga taupyti energiją – papildomas tikslas sutaupyti energijos, susijęs su energijos nepritekliumi ir įperkamu socialiniu būstu. |
| --- | --- |

—

Pareiga taupyti energiją – papildomas tikslas sutaupyti energijos, susijęs su energijos nepritekliumi ir įperkamu socialiniu būstu.

| — | Tikslas sumažinti bendrą visų viešųjų įstaigų galutinį energijos suvartojimą. |
| --- | --- |

—

Tikslas sumažinti bendrą visų viešųjų įstaigų galutinį energijos suvartojimą.

| — | Reikalavimas renovuoti visus viešuosius pastatus iki beveik nulinės taršos lygio. |
| --- | --- |

—

Reikalavimas renovuoti visus viešuosius pastatus iki beveik nulinės taršos lygio.

| — | Priemonės, atspindinčios principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. |
| --- | --- |

—

Priemonės, atspindinčios principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

| — | Priemonės, kuriomis šalinamos kliūtys, trukdančios vykdyti viešuosius pirkimus vadovaujantis energijos vartojimo efektyvumo kriterijais. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis šalinamos kliūtys, trukdančios vykdyti viešuosius pirkimus vadovaujantis energijos vartojimo efektyvumo kriterijais.

| — | Viešųjų įstaigų, kurios turi prisidėti prie viešųjų įstaigų bendro galutinio energijos suvartojimo mažinimo tikslo įgyvendinimo, sąrašas. |
| --- | --- |

—

Viešųjų įstaigų, kurios turi prisidėti prie viešųjų įstaigų bendro galutinio energijos suvartojimo mažinimo tikslo įgyvendinimo, sąrašas.

| — | Energijos taupymo reikalavimo įgyvendinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Energijos taupymo reikalavimo įgyvendinimo priemonės.

| — | Energetikos pertvarkos, skirstymo ir perdavimo sektoriams skirtos priemonės, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos tiekimo ir vėsinimo infrastruktūrą. |
| --- | --- |

—

Energetikos pertvarkos, skirstymo ir perdavimo sektoriams skirtos priemonės, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos tiekimo ir vėsinimo infrastruktūrą.

| — | Energijos vartojimo audito ir energijos valdymo sistemų skatinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Energijos vartojimo audito ir energijos valdymo sistemų skatinimo priemonės.

| — | Visapusiškas šildymo ir vėsinimo įvertinimas (bus taikomas galutiniams 2024 m. NEKSVP). |
| --- | --- |

—

Visapusiškas šildymo ir vėsinimo įvertinimas (bus taikomas galutiniams 2024 m. NEKSVP).

| — | Priemonės, kuriomis skatinamas ir palengvinamas efektyvus galutinių klientų ir galutinių naudotojų energijos vartojimas. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis skatinamas ir palengvinamas efektyvus galutinių klientų ir galutinių naudotojų energijos vartojimas.

| — | Priemonės, skatinančios viešąsias įstaigas renovuojant didelius pastatus taikyti energijos vartojimo efektyvumo sutartis. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skatinančios viešąsias įstaigas renovuojant didelius pastatus taikyti energijos vartojimo efektyvumo sutartis.

| — | Energetikos paslaugų viešajame sektoriuje skatinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Energetikos paslaugų viešajame sektoriuje skatinimo priemonės.

| — | Energijos vartojimo efektyvumo srities profesijų sertifikavimo ir (arba) lygiavertės kvalifikavimo sistemos. |
| --- | --- |

—

Energijos vartojimo efektyvumo srities profesijų sertifikavimo ir (arba) lygiavertės kvalifikavimo sistemos.

| — | Energijos vartojimo efektyvumo programų ir schemų finansavimas. |
| --- | --- |

—

Energijos vartojimo efektyvumo programų ir schemų finansavimas.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos persvarstymas (pagrindinis)[1]

COM(2021) 557 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Persvarstant iki 40 proc. padidintas 2030 m. ES lygmens atsinaujinančiųjų energijos išteklių (AEI) tikslas ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

—

Persvarstant iki 40 proc. padidintas 2030 m. ES lygmens atsinaujinančiųjų energijos išteklių (AEI) tikslas ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo.

| — | Persvarstant padidintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumo ir mažinimo tikslas transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Persvarstant padidintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumo ir mažinimo tikslas transporto sektoriuje.

| — | Persvarstant padidintas 2025 m. tarpinis pažangiųjų biodegalų tikslas ir jų 2030 m. tikslas. |
| --- | --- |

—

Persvarstant padidintas 2025 m. tarpinis pažangiųjų biodegalų tikslas ir jų 2030 m. tikslas.

| — | Nauji nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tarpiniai tikslai transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Nauji nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tarpiniai tikslai transporto sektoriuje.

| — | Naujas metinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje didinimas, įskaitant privalomąją padidintą dalį ir valstybių narių savanoriško papildomo didinimo normas. |
| --- | --- |

—

Naujas metinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje didinimas, įskaitant privalomąją padidintą dalį ir valstybių narių savanoriško papildomo didinimo normas.

| — | Peržiūrint padidintas orientacinis metinis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo didinimas |
| --- | --- |

—

Peržiūrint padidintas orientacinis metinis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo didinimas

| — | Nauji orientaciniai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies nacionaliniame pastatų sektoriuje 2030 m. rodikliai. |
| --- | --- |

—

Nauji orientaciniai atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies nacionaliniame pastatų sektoriuje 2030 m. rodikliai.

| — | Naujas orientacinis metinis AEI dalies pramonėje padidinimas 2021–2030 m. |
| --- | --- |

—

Naujas orientacinis metinis AEI dalies pramonėje padidinimas 2021–2030 m.

| — | Nauji nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonėje 2030 m. ir 2035 m. tikslai |
| --- | --- |

—

Nauji nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonėje 2030 m. ir 2035 m. tikslai

| — | Bendri atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektai (9 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Bendri atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektai (9 straipsnis).

| — | AEI projektuotojų ir montuotojų sertifikavimo schemos (18 straipsnis). |
| --- | --- |

—

AEI projektuotojų ir montuotojų sertifikavimo schemos (18 straipsnis).

| — | Sistemos integravimo priemonės (20 ir 20a straipsniai). |
| --- | --- |

—

Sistemos integravimo priemonės (20 ir 20a straipsniai).

| — | Priemonės, kuriomis siekiama vidutiniškai per metus padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kaip numatyta 24 straipsnio 1–2 dalyse, ir priemonės, taikomos iš sąrašo pagal 23 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama vidutiniškai per metus padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį šildymo ir vėsinimo sektoriuje, kaip numatyta 24 straipsnio 1–2 dalyse, ir priemonės, taikomos iš sąrašo pagal 23 straipsnio 4 dalį.

| — | Nacionalinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo įvertinimas (23 straipsnio 1a dalis). |
| --- | --- |

—

Nacionalinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo įvertinimas (23 straipsnio 1a dalis).

| — | Priemonės, kuriomis siekiama padidinti vidutinę metinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama padidinti vidutinę metinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose.

| — | Priemonės, kuriomis siekiama padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį vėsinimo ir centralizuoto vėsumos tiekimo sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį vėsinimo ir centralizuoto vėsumos tiekimo sektoriuje.

| — | Sistema, leidžianti integruoti energetikos tinklų sektorius. |
| --- | --- |

—

Sistema, leidžianti integruoti energetikos tinklų sektorius.

| — | Kredito mechanizmas pagal transporto srities įpareigojimą (25 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Kredito mechanizmas pagal transporto srities įpareigojimą (25 straipsnis).

| — | Priemonės, susijusios su tvarumo kriterijais, įskaitant priemones, susijusias su miško biomasės neliečiamomis teritorijomis. |
| --- | --- |

—

Priemonės, susijusios su tvarumo kriterijais, įskaitant priemones, susijusias su miško biomasės neliečiamomis teritorijomis.

| — | Priemonės, užtikrinančios pakopinį biomasės naudojimo principą. |
| --- | --- |

—

Priemonės, užtikrinančios pakopinį biomasės naudojimo principą.

Energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimas

COM(2021) 805 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

| — | Metano kiekio mažinimo planai ir apleistų kasyklų bei neveikiančių gręžinių metano kiekio matavimai. |
| --- | --- |

—

Metano kiekio mažinimo planai ir apleistų kasyklų bei neveikiančių gręžinių metano kiekio matavimai.

Pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas

COM(2021) 564 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Mechanizmas specifinėms prekėms būdingo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio problemai spręsti, kai šios prekės importuojamos į Sąjungos muitų teritoriją, siekiant užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimo rizikai. |
| --- | --- |

—

Mechanizmas specifinėms prekėms būdingo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio problemai spręsti, kai šios prekės importuojamos į Sąjungos muitų teritoriją, siekiant užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimo rizikai.

Netaikoma

Energijos mokesčių direktyvos persvarstymas

COM(2021) 563 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Užtikrinti, kad aiškios energetikos produktų ir elektros energijos apmokestinimo taisyklės ir toliau prisidėtų prie sklandaus vidaus rinkos veikimo, kartu užtikrinant, kad apmokestinimas geriau atspindėtų jų poveikį aplinkai ir sveikatai |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad aiškios energetikos produktų ir elektros energijos apmokestinimo taisyklės ir toliau prisidėtų prie sklandaus vidaus rinkos veikimo, kartu užtikrinant, kad apmokestinimas geriau atspindėtų jų poveikį aplinkai ir sveikatai

| — | Priemonės, kuriomis pagal šią direktyvą apmokestinami energiniai produktai ir elektros energija. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis pagal šią direktyvą apmokestinami energiniai produktai ir elektros energija.

Vienodų sąlygų tvariam oro transportui užtikrinimas (iniciatyva „ReFuelEU aviation“) (111)

COM(2021) 561 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Įpareigojama, kad 2025 m. tvarūs aviaciniai degalai sudarytų 2 proc., 2030 m. – 5 proc., o 2050 m. – 63 proc. aviacinių degalų. |
| --- | --- |

—

Įpareigojama, kad 2025 m. tvarūs aviaciniai degalai sudarytų 2 proc., 2030 m. – 5 proc., o 2050 m. – 63 proc. aviacinių degalų.

Netaikoma

Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimas jūrų transporto sektoriuje (iniciatyva „FuelEU Maritime“) (111)

COM(2021) 562 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo apribojimas. |
| --- | --- |

—

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo apribojimas.

| — | Įpareigojimas uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba netaršią technologiją. |
| --- | --- |

—

Įpareigojimas uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba netaršią technologiją.

Netaikoma

Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas (111)
   (112)

COM(2021) 559 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Nacionaliniai tikslai, skirti tam, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams ir stovintiems orlaiviams. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai, skirti tam, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, laivams ir stovintiems orlaiviams.

Netaikoma

Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) (pagrindinė),įskaitant laivybą, pastatus ir transportą

COM(2021) 551 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Į ES ATLPS įtrauktų sektorių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo indėlis 2030 metais –61 proc., palyginti su 2005 m. |
| --- | --- |

—

Į ES ATLPS įtrauktų sektorių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo indėlis 2030 metais –61 proc., palyginti su 2005 m.

| — | Pastatų ir kelių transporto sektoriuose išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas 43 proc. 2030 m., palyginti su 2005 m. |
| --- | --- |

—

Pastatų ir kelių transporto sektoriuose išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas 43 proc. 2030 m., palyginti su 2005 m.

| — | Anglies dioksido kainodara ir kovos su klimato kaita finansavimas iš aukcionų pajamų, Modernizavimo fondo ir Inovacijų fondo kartu su rinkos stabilumo rezervu (RSR) kaip priemone anglies dioksido rinkos stabilumui užtikrinti. |
| --- | --- |

—

Anglies dioksido kainodara ir kovos su klimato kaita finansavimas iš aukcionų pajamų, Modernizavimo fondo ir Inovacijų fondo kartu su rinkos stabilumo rezervu (RSR) kaip priemone anglies dioksido rinkos stabilumui užtikrinti.

RSR (rinkos stabilumo rezervas)

COM(2021) 571 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Išlaikyti dabartinius RSR parametrus po 2023 m., kad būtų užtikrintas rinkos nuspėjamumas: perkelti į rezervą 24 proc. (mažiausiai 200 mln.) apyvartinių taršos leidimų. |
| --- | --- |

—

Išlaikyti dabartinius RSR parametrus po 2023 m., kad būtų užtikrintas rinkos nuspėjamumas: perkelti į rezervą 24 proc. (mažiausiai 200 mln.) apyvartinių taršos leidimų.

Netaikoma

Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymas aviacijoje

COM(2021) 552 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | 2027 m. palaipsniui iki 100 proc. panaikinti nemokamus aviacijos apyvartinius taršos leidimus ir konsoliduoti visą aviacijos apyvartinių taršos leidimų kiekį pagal dabartinį lygį taikant ATLPS linijinį mažinimo koeficientą. |
| --- | --- |

—

2027 m. palaipsniui iki 100 proc. panaikinti nemokamus aviacijos apyvartinius taršos leidimus ir konsoliduoti visą aviacijos apyvartinių taršos leidimų kiekį pagal dabartinį lygį taikant ATLPS linijinį mažinimo koeficientą.

Netaikoma

ATLPS dėl pranešimo apie CORSIA

COM(2021) 567 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

Netaikoma

Socialinis klimato fondas

COM(2021) 568 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

| — | Nacionalinis socialinio klimato planas. |
| --- | --- |

—

Nacionalinis socialinio klimato planas.

| — | Pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės.

| — | Priemonės, kuriomis mažinama pastatų šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybė nuo iškastinio kuro. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis mažinama pastatų šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybė nuo iškastinio kuro.

| — | Priemonės, suteikiančios geresnes galimybes naudotis netaršiu ir mažataršiu judumu ir transportu. |
| --- | --- |

—

Priemonės, suteikiančios geresnes galimybes naudotis netaršiu ir mažataršiu judumu ir transportu.

Teisingos pertvarkos fondas

Reglamentas (ES) 2021/1056

Priimtas teisės aktas

Netaikoma

| — | Pagal 8 straipsnį remiama veikla |
| --- | --- |

—

Pagal 8 straipsnį remiama veikla

Pastangų pasidalijimo reglamento peržiūra

COM(2021) 555 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | ES 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo pastangų pasidalijimo sektoriuose tikslas padidintas iki 40 proc., palyginti su 2005 m. lygiu, ir ES tikslai suskirstyti į privalomas nacionalines kvotas. |
| --- | --- |

—

ES 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo pastangų pasidalijimo sektoriuose tikslas padidintas iki 40 proc., palyginti su 2005 m. lygiu, ir ES tikslai suskirstyti į privalomas nacionalines kvotas.

Netaikoma

Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reglamento peržiūra

COM(2021) 554 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | ES 2030 m. anglies dioksido šalinimo žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje tikslas padidintas iki 310 mln. tonų, taip pat padidinti 2026–2030 m. nacionaliniai privalomi tikslai. |
| --- | --- |

—

ES 2030 m. anglies dioksido šalinimo žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje tikslas padidintas iki 310 mln. tonų, taip pat padidinti 2026–2030 m. nacionaliniai privalomi tikslai.

| — | Neutralaus poveikio klimatui žemės sektoriuje iki 2035 m. siekis. |
| --- | --- |

—

Neutralaus poveikio klimatui žemės sektoriuje iki 2035 m. siekis.

| — | Integruoti žemės sektoriaus klimato kaitos švelninimo planai. |
| --- | --- |

—

Integruoti žemės sektoriaus klimato kaitos švelninimo planai.

| — | Sąsaja su biologine įvairove ir gamtos atkūrimu. |
| --- | --- |

—

Sąsaja su biologine įvairove ir gamtos atkūrimu.

CO2 automobiliams ir furgonams

COM(2021) 556 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Lengvieji automobiliai: 2030 m. ES viso transporto priemonių parko tikslas – 37,5 proc. 2021 m. tikslo sumažinimas. 2035 m. tikslas – 100 proc. sumažinimas. |
| --- | --- |

—

Lengvieji automobiliai: 2030 m. ES viso transporto priemonių parko tikslas – 37,5 proc. 2021 m. tikslo sumažinimas. 2035 m. tikslas – 100 proc. sumažinimas.

| — | Komercinės transporto priemonės: 2030 m. ES viso transporto priemonių parko tikslas – 31 proc. 2021 m. tikslo sumažinimas. 2035 m. tikslas – 100 proc. sumažinimas. |
| --- | --- |

—

Komercinės transporto priemonės: 2030 m. ES viso transporto priemonių parko tikslas – 31 proc. 2021 m. tikslo sumažinimas. 2035 m. tikslas – 100 proc. sumažinimas.

Netaikoma

Pastatų energinio naudingumo direktyvos nauja redakcija

COM(2021) 802 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Nacionaliniu mastu nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2050 m. nacionaliniame pastatų ūkyje energija būtų vartojama ypač efektyviai ir kad jis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro, o esami pastatai taptų netaršiais. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniu mastu nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2050 m. nacionaliniame pastatų ūkyje energija būtų vartojama ypač efektyviai ir kad jis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro, o esami pastatai taptų netaršiais.

| — | Nauji minimalieji energinio naudingumo standartai. |
| --- | --- |

—

Nauji minimalieji energinio naudingumo standartai.

| — | Energijos beveik nevartojančio naujo ir esamo pastato apibrėžties atnaujinimas. |
| --- | --- |

—

Energijos beveik nevartojančio naujo ir esamo pastato apibrėžties atnaujinimas.

| — | Nacionalinis pastatų renovacijos planas. |
| --- | --- |

—

Nacionalinis pastatų renovacijos planas.

| — | Priemonės, kuriomis remiama atitiktis minimaliesiems energinio naudingumo standartams (9 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis remiama atitiktis minimaliesiems energinio naudingumo standartams (9 straipsnio 3 dalis).

Vandenilis / dujos

Reglamento peržiūra

COM(2021) 804 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

| — | Prevencinės ir skubios dujų tiekimo saugumo priemonės. |
| --- | --- |

—

Prevencinės ir skubios dujų tiekimo saugumo priemonės.

| — | Su kibernetiniu saugumu susijusios priemonės. |
| --- | --- |

—

Su kibernetiniu saugumu susijusios priemonės.

Vandenilis / dujos

Direktyvos peržiūra

COM(2021) 803 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

| — | Priemonės, kuriomis sudaromos sąlygos vandenilio rinkai, visų pirma infrastruktūrai. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis sudaromos sąlygos vandenilio rinkai, visų pirma infrastruktūrai.

| — | Priemonės dėl vartotojų teisės naudoti vandenilį. |
| --- | --- |

—

Priemonės dėl vartotojų teisės naudoti vandenilį.

Rekomendacija

dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo

2022/C 243/04

Tarybos rekomendacija

| — | Užtikrinti, kad Sąjungos perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos atžvilgiu tvarios ekonomikos ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų teisingas ir jį vykdant nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad Sąjungos perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos atžvilgiu tvarios ekonomikos ne vėliau kaip iki 2050 m. būtų teisingas ir jį vykdant nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje.

| — | Išsamūs ir nuoseklūs politikos priemonių rinkiniai, susiję su:






  a) | aktyvia parama kokybiškam užimtumui; |
| --- | --- | --- |

—

Išsamūs ir nuoseklūs politikos priemonių rinkiniai, susiję su:

a)

aktyvia parama kokybiškam užimtumui;

| b) | švietimu, mokymais ir mokymusi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

b)

švietimu, mokymais ir mokymusi visą gyvenimą;

| c) | teisinga mokesčių lengvatų sistema ir socialine apsauga; |
| --- | --- |

c)

teisinga mokesčių lengvatų sistema ir socialine apsauga;

| d) | galimybe naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir (arba) būstu. |
| --- | --- |

d)

galimybe naudotis būtiniausiomis paslaugomis ir (arba) būstu.

Tiekimo saugumas ir prieinamos energijos kainos: neatidėliotinų priemonių galimybės ir pasirengimas kitai žiemai

COM(2022) 138 final

Komunikatas

Netaikoma

| — | Finansinė kompensacija mažmeninėje ir didmeninėje rinkoje, pvz., parama pajamoms, mažesni mokesčių tarifai, sumavimo modelis. |
| --- | --- |

—

Finansinė kompensacija mažmeninėje ir didmeninėje rinkoje, pvz., parama pajamoms, mažesni mokesčių tarifai, sumavimo modelis.

| — | Fiksuota generatorių kaina. |
| --- | --- |

—

Fiksuota generatorių kaina.

Dujų laikymo lygio įsipareigojimai

Reglamentas (ES) 2022/1032

Reglamentas

| — | Iki 2022 m. lapkričio 1 d. turi būti laikoma ne mažiau kaip 80 proc. dujų, o vėlesniais metais – ne mažiau kaip 90 proc. |
| --- | --- |

—

Iki 2022 m. lapkričio 1 d. turi būti laikoma ne mažiau kaip 80 proc. dujų, o vėlesniais metais – ne mažiau kaip 90 proc.

| — | Energetikos sistemų lankstumo didinimo nacionaliniai tikslai, įskaitant energijos kaupimą. |
| --- | --- |

—

Energetikos sistemų lankstumo didinimo nacionaliniai tikslai, įskaitant energijos kaupimą.

| — | Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad ateinančiais metais būtų pasiektos pildymo trajektorijos ir tikslai, ir būtų pripildytos požeminės saugyklos. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad ateinančiais metais būtų pasiektos pildymo trajektorijos ir tikslai, ir būtų pripildytos požeminės saugyklos.

| — | Įdiegtos koordinavimo su valstybėmis narėmis priemonės. |
| --- | --- |

—

Įdiegtos koordinavimo su valstybėmis narėmis priemonės.

Planas „REPowerEU“

COM(2022) 230 final

Komunikatas

| — | Nacionaliniai tikslai laipsniškai atsisakyti rusiškų dujų. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai laipsniškai atsisakyti rusiškų dujų.

| — | Energijos šaltinių ir tiekimo iš ES nepriklausančių šalių įvairinimo nacionaliniai tikslai. |
| --- | --- |

—

Energijos šaltinių ir tiekimo iš ES nepriklausančių šalių įvairinimo nacionaliniai tikslai.

| — | Nacionaliniai tikslai pakeisti rusišką iškastinį kurą diegiant vietinius energijos šaltinius, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir mažo anglies dioksido pėdsako dujas. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai pakeisti rusišką iškastinį kurą diegiant vietinius energijos šaltinius, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir mažo anglies dioksido pėdsako dujas.

| — | Dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos tikslai, visų pirma prisidedant prie metano gamybos didinimo iki 35 mlrd. m3 iki 2030 m. |
| --- | --- |

—

Dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos tikslai, visų pirma prisidedant prie metano gamybos didinimo iki 35 mlrd. m3 iki 2030 m.

| — | Vandenilio gamybos tikslai. |
| --- | --- |

—

Vandenilio gamybos tikslai.

| — | Peržiūrėti prevencinių veiksmų planai ir skubių veiksmų planai. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėti prevencinių veiksmų planai ir skubių veiksmų planai.

| — | Dujų ir naftos tiekimo maršrutų įvairinimas. |
| --- | --- |

—

Dujų ir naftos tiekimo maršrutų įvairinimas.

| — | Šildymo šaltinių įvairinimas. |
| --- | --- |

—

Šildymo šaltinių įvairinimas.

| — | Valstybių narių solidarumo mechanizmai. |
| --- | --- |

—

Valstybių narių solidarumo mechanizmai.

| — | Regioninio bendradarbiavimo ir santykių su tarptautiniais partneriais skatinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Regioninio bendradarbiavimo ir santykių su tarptautiniais partneriais skatinimo priemonės.

| — | Politika ir priemonės, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų, visų pirma tvaraus biometano ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
| --- | --- |

—

Politika ir priemonės, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų, visų pirma tvaraus biometano ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

ES energijos taupymo planas

COM(2022) 240 final

Komunikatas

Netaikoma

| — | Trumpalaikės paklausos mažinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Trumpalaikės paklausos mažinimo priemonės.

| — | Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, išvardytos Komunikato 3.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

—

Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, išvardytos Komunikato 3.2 skirsnyje.

| — | Priemonės, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje ir skatinama pereiti prie veiksmingų atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvų. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje ir skatinama pereiti prie veiksmingų atsinaujinančiųjų išteklių energijos iniciatyvų.

| — | Finansavimo priemonės, kurios turi būti taikomos kartu su tokiomis investicijomis. |
| --- | --- |

—

Finansavimo priemonės, kurios turi būti taikomos kartu su tokiomis investicijomis.

ES saulės energetikos strategija

COM(2022) 221 final

Komunikatas

| — | Iki 2030 m. ES fotovoltinės saulės energijos pajėgumai sieks beveik 600 GW. |
| --- | --- |

—

Iki 2030 m. ES fotovoltinės saulės energijos pajėgumai sieks beveik 600 GW.

| — | Nacionaliniai tikslai – kiekvienoje savivaldybėje, kurioje gyvena daugiau kaip 10 000 gyventojų, įsteigti bent vieną atsinaujinančiųjų energijos išteklių bendruomenę. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai – kiekvienoje savivaldybėje, kurioje gyvena daugiau kaip 10 000 gyventojų, įsteigti bent vieną atsinaujinančiųjų energijos išteklių bendruomenę.

| — | Priemonės, suteikiančios galimybę daugiabučiuose namuose veiksmingai vartoti pasigamintą energiją (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos II įgyvendinimas). |
| --- | --- |

—

Priemonės, suteikiančios galimybę daugiabučiuose namuose veiksmingai vartoti pasigamintą energiją (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos II įgyvendinimas).

| — | Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriantys namų ūkiai ir pažeidžiami vartotojai galėtų naudotis saulės energija. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriantys namų ūkiai ir pažeidžiami vartotojai galėtų naudotis saulės energija.

| — | Investicijų sistema ir veiksmai, kuriais siekiama paspartinti investicijas į saulės energiją kartu su renovacijomis, saugojimu ir šilumos siurbliais. |
| --- | --- |

—

Investicijų sistema ir veiksmai, kuriais siekiama paspartinti investicijas į saulės energiją kartu su renovacijomis, saugojimu ir šilumos siurbliais.

| — | Priemonės, skirtos pašalinti administracines kliūtis, trukdančias ekonomiškai efektyviai plėsti jau įrengtas sistemas. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos pašalinti administracines kliūtis, trukdančias ekonomiškai efektyviai plėsti jau įrengtas sistemas.

| — | Priemonės, skirtos remti į pastatą integruojamus fotovoltinius įrenginius, įrengiamus tiek naujuose, tiek renovuojamuose pastatuose. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos remti į pastatą integruojamus fotovoltinius įrenginius, įrengiamus tiek naujuose, tiek renovuojamuose pastatuose.

| — | Priemonės, skirtos įvertinti ir šalinti nepagrįstas kliūtis atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir piliečių energetikos bendruomenių plėtrai. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos įvertinti ir šalinti nepagrįstas kliūtis atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir piliečių energetikos bendruomenių plėtrai.

| — | Priemonės, kuriomis siekiama panaikinti naujoviškų formų saulės energetikos diegimo kliūtis. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama panaikinti naujoviškų formų saulės energetikos diegimo kliūtis.

ES išorės bendradarbiavimas energetikos srityje kintant pasauliui

JOIN(2022) 23 final

Komunikatas

Netaikoma

| — | Priemonės, skirtos ES prekybai vandeniliu parengti, pirmenybę teikiant vietos bendruomenių energijos ir vandens poreikiams. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos ES prekybai vandeniliu parengti, pirmenybę teikiant vietos bendruomenių energijos ir vandens poreikiams.

| — | Priemonės, skirtos sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir taupymą. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir taupymą.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos, Pastatų energinio naudingumo ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvų pakeitimai

COM(2022) 222 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Padidintas peržiūrėtas orientacinis 45 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių (AEI) tikslas 2030 m. ES lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Padidintas peržiūrėtas orientacinis 45 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių (AEI) tikslas 2030 m. ES lygmeniu.

| — | ES lygmens tikslas 2030 m. pasiekti 13 proc. energijos vartojimo efektyvumą ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

—

ES lygmens tikslas 2030 m. pasiekti 13 proc. energijos vartojimo efektyvumą ir patikslintas valstybių narių įnašas siekiant šio tikslo.

| — | Nacionaliniai tikslai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu.

| — | Vietų, kurios būtinos užtikrinant savo nacionalinį įnašą siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo. |
| --- | --- |

—

Vietų, kurios būtinos užtikrinant savo nacionalinį įnašą siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo.

| — | Priemonės, susijusios su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis. |
| --- | --- |

—

Priemonės, susijusios su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis.

| — | Leidimų išdavimo terminų laikymosi priemonės. |
| --- | --- |

—

Leidimų išdavimo terminų laikymosi priemonės.

| — | Priemonės, kuriomis siekiama apriboti laiką, per kurį leidžiama įrengti stoginius saulės energijos įrenginius (Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos II peržiūra). |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama apriboti laiką, per kurį leidžiama įrengti stoginius saulės energijos įrenginius (Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos II peržiūra).

| — | Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visi nauji pastatai būtų paruošti naudoti saulės energiją, ir nustatyti, kad saulės energijos naudojimas būtų privalomas tam tikrų kategorijų pastatams (Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra). |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visi nauji pastatai būtų paruošti naudoti saulės energiją, ir nustatyti, kad saulės energijos naudojimas būtų privalomas tam tikrų kategorijų pastatams (Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra).

Rekomendacija dėl leidimų suteikimo procedūros ir elektros energijos pirkimo sutarčių

C(2022) 3219 final

Rekomendacija

| — | Darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, siekiant pašalinti darbuotojų, kurių darbas susijęs su leidimų išdavimo procedūromis ir poveikio aplinkai vertinimais, įgūdžių spragas. |
| --- | --- |

—

Darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, siekiant pašalinti darbuotojų, kurių darbas susijęs su leidimų išdavimo procedūromis ir poveikio aplinkai vertinimais, įgūdžių spragas.

| — | Ilgalaikės energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros planų trajektorijos. |
| --- | --- |

—

Ilgalaikės energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros planų trajektorijos.

Priemonės:

| — | pagreitinti ir supaprastinti leidimų išdavimo procesus; |
| --- | --- |

—

pagreitinti ir supaprastinti leidimų išdavimo procesus;

| — | supaprastinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos bendruomenėms taikomas procedūras; |
| --- | --- |

—

supaprastinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos bendruomenėms taikomas procedūras;

| — | supaprastinti leidimų išdavimo procedūrą ir sukurti vieno langelio principą; |
| --- | --- |

—

supaprastinti leidimų išdavimo procedūrą ir sukurti vieno langelio principą;

| — | diegti skaitmenizuotas procedūras; |
| --- | --- |

—

diegti skaitmenizuotas procedūras;

| — | supaprastinti aplinkosaugos procedūras; |
| --- | --- |

—

supaprastinti aplinkosaugos procedūras;

| — | supaprastinti esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimą; |
| --- | --- |

—

supaprastinti esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimą;

| — | skatinti novatoriškus projektus; |
| --- | --- |

—

skatinti novatoriškus projektus;

| — | palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutarčių sudarymą. |
| --- | --- |

—

palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutarčių sudarymą.

Gairės dėl leidimų suteikimo procedūrų ir elektros energijos pirkimo sutarčių

SWD(2022) 149

Gairės

| — | Tas pats, kaip ir rekomendacijos dėl leidimų išdavimo atveju. |
| --- | --- |

—

Tas pats, kaip ir rekomendacijos dėl leidimų išdavimo atveju.

| — | Tas pats, kaip ir rekomendacijos dėl leidimų išdavimo atveju. |
| --- | --- |

—

Tas pats, kaip ir rekomendacijos dėl leidimų išdavimo atveju.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės pakeitimas („REPowerEU“ skyriai)

COM(2022) 231 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

Netaikoma

| — | „REPowerEU“ skyrius, kuris turi būti įtrauktas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. |
| --- | --- |

—

„REPowerEU“ skyrius, kuris turi būti įtrauktas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą.

Gairės dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų „REPowerEU“ kontekste

C(2022) 3300 final

Komisijos pranešimas

Netaikoma

| — | Naujos priemonės, padedančios siekti „REPowerEU“ tikslų (pranešime pateiktas galimų investicijų ir reformų sąrašas). |
| --- | --- |

—

Naujos priemonės, padedančios siekti „REPowerEU“ tikslų (pranešime pateiktas galimų investicijų ir reformų sąrašas).

„Sutaupytos dujos – saugu žiemą“

COM(2022) 360 final

Komunikatas

| — | Nacionaliniai tikslai, kad būtų pasiektas 15 % dujų paklausos mažinimo planas. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai tikslai, kad būtų pasiektas 15 % dujų paklausos mažinimo planas.

| — | Mažesnio pastatų šildymo ir vėsinimo priemonės. |
| --- | --- |

—

Mažesnio pastatų šildymo ir vėsinimo priemonės.

| — | Priemonės, skirtos taupyti dujas gaminant elektros energiją ir šilumą. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skirtos taupyti dujas gaminant elektros energiją ir šilumą.

| — | Priemonės, skatinančios kuro rūšies keitimą pramonėje. |
| --- | --- |

—

Priemonės, skatinančios kuro rūšies keitimą pramonėje.

Koordinuotos dujų paklausos mažinimo priemonės

Reglamentas (ES) 2022/1369

Reglamentas

| — | Nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. kovo 31 d. šalyje suvartojamų dujų kiekio sumažinimas bent 15 proc., palyginti su vidutiniu dujų suvartojimu nuo rugpjūčio 1 d. iki kovo 31 d. penkerius metus iš eilės. |
| --- | --- |

—

Nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki 2023 m. kovo 31 d. šalyje suvartojamų dujų kiekio sumažinimas bent 15 proc., palyginti su vidutiniu dujų suvartojimu nuo rugpjūčio 1 d. iki kovo 31 d. penkerius metus iš eilės.

Netaikoma

Skubi intervencija, skirta didelėms energijos kainoms mažinti

COM(2022) 473 final

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| — | Elektros energijos suvartojimo sumažinimas 10 proc., palyginti su ataskaitiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos suvartojimo sumažinimas 10 proc., palyginti su ataskaitiniu laikotarpiu.

| — | Elektros energijos suvartojimo piko valandomis sumažinimas 5 proc. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos suvartojimo piko valandomis sumažinimas 5 proc.

| — | Priemonės, kuriomis siekiama paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutarčių, visų pirma MVĮ, taikymą. |
| --- | --- |

—

Priemonės, kuriomis siekiama paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo sutarčių, visų pirma MVĮ, taikymą.

Energetikos sistemos skaitmeninimas. ES veiksmų planas

COM(2022) 552 final

Komunikatas

Netaikoma

Priemonės:

| — | didinti investicijas į MTI, įskaitant masto didinimą, į skaitmeninius energetikos sprendimus; |
| --- | --- |

—

didinti investicijas į MTI, įskaitant masto didinimą, į skaitmeninius energetikos sprendimus;

| — | didinti MTI paramą skaitmeninių technologijų energetikos sektoriuje tyrimams ir bandymams; |
| --- | --- |

—

didinti MTI paramą skaitmeninių technologijų energetikos sektoriuje tyrimams ir bandymams;

| — | didinti investicijas į elektros tinklo išmanumo skatinimą; |
| --- | --- |

—

didinti investicijas į elektros tinklo išmanumo skatinimą;

| — | skatinti energetikos sistemų integraciją ir skaitmeninės infrastruktūros planavimą, pavyzdžiui, pakartotinai panaudojant duomenų centrų atliekinę šilumą |
| --- | --- |

—

skatinti energetikos sistemų integraciją ir skaitmeninės infrastruktūros planavimą, pavyzdžiui, pakartotinai panaudojant duomenų centrų atliekinę šilumą

| — | Išnagrinėti visas viešųjų tinklų (ypač 5G bazių) ir f spektro juostų galimybes energijos tinklų sprendimams, kuriems reikia ryšio visoje Europoje |
| --- | --- |

—

Išnagrinėti visas viešųjų tinklų (ypač 5G bazių) ir f spektro juostų galimybes energijos tinklų sprendimams, kuriems reikia ryšio visoje Europoje

| — | sudaryti sąlygas vartotojams, ugdyti jų skaitmeninius įgūdžius ir siūlyti jiems išmaniąsias energijos paslaugas; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas vartotojams, ugdyti jų skaitmeninius įgūdžius ir siūlyti jiems išmaniąsias energijos paslaugas;

| — | spręsti su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusio anglies dioksido pėdsako problemą; |
| --- | --- |

—

spręsti su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusio anglies dioksido pėdsako problemą;

| — | skatinti energetikos ir skaitmeninių technologijų dalyvių bendradarbiavimą bei energetikos ir skaitmeninės darbotvarkės sinergijos kūrimą. |
| --- | --- |

—

skatinti energetikos ir skaitmeninių technologijų dalyvių bendradarbiavimą bei energetikos ir skaitmeninės darbotvarkės sinergijos kūrimą.

---

(1)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų (Valdymo reglamentas) (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

(2)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(3)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui. COM(2021) 550 final; Vandenilio ir dujų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo teisės aktų rinkinys, COM(2021) 803 ir COM(2021) 804.

(4)  2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Planas „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

(5)  Priėmus 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/1032, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu. (OL L 173, 2022 6 30, p. 17)

(6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“, COM(2022) 360 final ir 2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

(7)  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl solidarumo didinimo geriau koordinuojant dujų pirkimą bei tarpvalstybinius dujų mainus ir nustatant patikimus lyginamuosius kainų indeksus, COM(2022) 549 final.

(8)  Žr. Valdymo reglamento 14 straipsnį ir 2 skyriaus bei I priedo reikalavimus.

(9)  Autoritetingai aiškinti Sąjungos teisę yra kompetentingas tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

(10)  Suinteresuotųjų subjektų seminaras dėl nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimo| Europos Komisija (europa.eu).

(11)  Valdymo reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti penki energetikos sąjungos aspektai – energetinis saugumas, energijos vidaus rinka, energijos vartojimo efektyvumas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas – yra glaudžiai susiję ir vienas kitą papildo.

(12)  . Žr. 3.4 skirsnį.

(13)  Pagal Valdymo reglamento 9 straipsnio 2 dalį Komisija atnaujintus NEKSVP projektus įvertins ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki galutinio planų pateikimo termino.

(14)  Valdymo reglamento 2 straipsnio 11 dalis.

(15)  Sudaromos sąlygos neutralaus poveikio klimatui ekonomikai: ES energetikos sistemos integravimo strategija, COM(2020) 2999 final.

(16)  Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija, COM(2020) 301.

(17)  ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija, COM(2020) 741.

(18)  ES saulės energetikos strategija, COM(2022) 221.

(19)  Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, COM(2021) 82 final.

(20)  Tvarūs anglies ciklai, COM(2021) 800.

(21)  Energetikos sistemos skaitmenizavimo ES veiksmų planas, COM(2022) 552.

(22)  Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“, COM(2021) 400.

(23)  2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą, COM(2020) 380.

(24)  Nauja 2030 m. ES miškų strategija, COM(2021) 572.

(25)  Darnaus ir išmanaus judumo strategija, COM(2020) 789 final.

(26)  Reglamentas (ES) 2022/1032.

(27)  Sprendimas 1/CMA.3.

(28)  Reglamentas (ES) 2022/1032.

(29)  2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 152, 2022 6 3, p. 45).

(30)  2021 m. lapkričio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/564, kuriuo dėl Sąjungos bendro intereso projektų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 109, 2022 4 8, p. 14).

(31)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“, COM(2022) 360 final.

(32)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

(33)  2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

(34)  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl solidarumo didinimo geriau koordinuojant dujų pirkimą bei tarpvalstybinius dujų mainus ir nustatant patikimus lyginamuosius kainų indeksus, COM(2022) 549 final.

(35)  ES išorės bendradarbiavimas energetikos srityje kintant pasauliui, JOIN(2022) 23 final.

(36)  Strategija „Global Gateway“, JOIN(2021) 30 final.

(37)  Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnio 5 dalis.

(38)  Žr. 2022 m. semestro šalių ataskaitų 8 priedą.

(39)  2022 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (OL C 243, 2022 6 27, p. 35).

(40)  ES yra devyni atokiausi regionai, esantys Atlanto vandenyno vakaruose, Karibų jūros baseine, Amazonės miškuose ir Indijos vandenyne. Iš viso juose gyvena 4,8 mln. gyventojų. Atokiausi regionai yra salos, salynai ir viena sausumos teritorija (Prancūzijos Gviana), kurie nėra Europos žemyninio tinklo dalis. Vadovaudamosi Valdymo reglamento 5 straipsnio 1 dalies e punkto iv papunkčiu valstybės narės, nustatydamos atsinaujinančiosios energijos tikslus, turėtų atsižvelgti į geografines, aplinkos ir gamtines kliūtis, įskaitant nesujungtų zonų ir regionų kliūtis.

(41)  https://pact-for-skills.ec.europa.eu/index_en.

(42)  Tarybos rekomendacija dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų.

(43)  Taip pat žr. JRC ataskaitą, Czako V. Skills for the clean energy transition (liet. Įgūdžiai, reikalingi perėjimui prie švarios energijos), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022 m., JRC129676.

(44)  Valdymo reglamento 3 straipsnio 3 dalies d punktas.

(45)  2020 m. spalio 14 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1563 dėl energijos nepritekliaus (OL L 357, 2020 10 27, p. 35).

(46)  Valdymo reglamento 3 straipsnio 3 dalies d punktas.

(47)  „REPowerEU“ veiksmų plano įgyvendinimas. Investicijų poreikiai, Vandenilio diegimo spartinimo priemonė ir biometano tikslai“, SWD(2022) 230 final, p. 35.

(48)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, COM(2022) 222 final.

(49)  ES saulės energetikos strategija, COM(2022) 221 final, Gairės valstybėms narėms dėl gerosios patirties, kaip pagreitinti leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūras, ir dėl palankesnių sąlygų elektros energijos pirkimo sutartims, SWD(2022) 0149 final.

(50)  Valdymo reglamento 2 straipsnio 18 dalis.

(51)  Komunikatas „Renovacijos banga“, COM(2020) 662 final.

(52)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES energijos taupymo planas“, COM(2022) 240 final.

(53)  Energetikos sistemos skaitmenizavimo ES veiksmų planas, COM(2022) 552.

(54)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“, COM(2021) 574 final.

(55)  Pavyzdžiui, JT aukščiausiojo lygio susitikime klimato klausimais, pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, įvairiose UNFCCC ir Paryžiaus susitarimo šalių konferencijose.

(56)  Pagal Europos klimato teisės akto 5 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti, kad prisitaikymo prie klimato kaitos politikos kryptys būtų nuoseklios, viena kitą paremiančios ir papildančios sektorių politiką, ir jos turi nuosekliai siekti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų geriau integruotas į visas politikos sritis.

(57)  Valdymo reglamento 4 straipsnio a dalies 1 punkto iii papunktis ir I priedas.

(58)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gamtos atkūrimo, COM(2022) 304 final.

(59)  ES metano strategija, COM(2020) 663 final.

(60)  Europos aplinkos agentūra.

(61)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

(62)  Pavyzdžiui, bendra žemės ūkio politika, Sąvartynų direktyva, siūlomos ir planuojamos Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos, Miestų nuotekų valymo direktyvos ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos peržiūros.

(63)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/942 (COM(2021) 805 final).

(64)  Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų ES masto vertinimas. Žaliosios pertvarkos plėtojimas ir ekonomikos atsigavimo skatinimas integruotai planuojant energetikos ir klimato srities veiksmus.

(65)  Žr. 2022 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (OL C 243, 2022 6 27, p. 35).

(66)  Prisitaikymas prie klimato kaitos, mūsų vandenyno ir kitų vandenų atkūrimas, neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai, Europos dirvožemio būklės gerinimas.

(67)  Europos klimato teisės akto 13 straipsnis.

(68)  COM(2019) 285. Vienybė įgyvendinant energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmus. Dedamas sėkmingo perėjimo prie švarios energetikos pagrindas. Taip pat žr. Economidou, M., Ringel, M., Valentova, M., Zancanella, P., Tsemekidi Tzeiranak, S., Zangheri, P., Paci, D., Ribeiro Serrenho, T., Palermo, V. ir Bertoldi, P., 2021–2030 m. nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai pagal ES energetikos sąjungą, EUR 30487 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m., ISBN 978-92-76-27013-3, doi:10.2760/678371, JRC122862.

(69)  Nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai Europos Komisija (europa.eu).

(70)  COM(2020) 564 Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų ES masto vertinimas. Žaliosios pertvarkos plėtojimas ir ekonomikos atsigavimo skatinimas integruotai planuojant energetikos ir klimato srities veiksmus.

(71)  Pagal Valdymo reglamento 17–25 straipsnius.

(72)  Orhuso konvencija (europa.eu).

(73)  Orhuso konvencijos 6 straipsnis.

(74)  Orhuso konvencijos 7 straipsnis.

(75)  Pagal programą LIFE finansuojamu projektu „NECPlatform“ siekiama padėti šešioms ES valstybėms narėms (Bulgarijai, Kroatijai, Prancūzijai, Italijai, Portugalijai ir Rumunijai) įsteigti ir valdyti nuolatines daugiapakopio dialogo klimato ir energetikos klausimais platformas bei padėti joms laikytis Valdymo reglamento 11 straipsnio, skatinant vertikaliąją ir horizontaliąją energetikos ir klimato politikos integraciją; daugiau informacijos: Finansavimas ir konkursai (europa.eu).

(76)  ES energetikos platforma (europa.eu).

(77)  Valdymo reglamento 12 straipsnis.

(78)  ES finansavimo priemonių ir dokumentų, skirtų sąžiningai žaliajai pertvarkai, apžvalga pateikiama Komisijos tarnybų darbinio dokumento, pridedamo prie Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo, 3 priede, SWD(2021) 452 final.

(79)  Nustatyta 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(80)  Apie 40 proc. nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų susiję su priemonėmis, kuriomis remiami klimato srities tikslai, o keliuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose gerokai viršijama reglamente nustatyta 37 proc. kovos su klimato kaita finansavimo riba. Iš viso iki 2022 m. spalio 5 d. priimtuose 26 planuose numatytos išlaidos kovai su klimato kaita sudaro 199,9 mlrd. EUR. Be to, į planus įtraukta 18,4 mlrd. EUR papildomų išlaidų aplinkos apsaugai, todėl bendra išlaidų, kurios pažymėtos kaip prisidedančios prie klimato arba aplinkos tikslų įgyvendinimo, suma siekia 218,2 mlrd. EUR, arba 44,1 proc. visų asignavimų.

(81)  COM(2021) 1054 final.

(82)  Paskelbta 2020 m. sausio 14 d. Komunikate dėl Europos žaliojo kurso investicijų plano.

(83)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas, COM(2021) 568.

(84)  Reglamento dėl BŽŪP strateginių planų (ES) 2021/2115 120 straipsnis.

(85)  2022 m. liepos mėn. internetinis seminaras apie žemės ūkio sektoriuje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo politikos ir priemonių vertinimą, žr. https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cm/products/webinars-and-workshops/2021-webinar-on-the-evsaluation-of-agricultural-greenhouse-gas-policies-and-measures.

(86)  2014–2020 m. tai buvo pagrindinis ES investicijų į klimato ir energetikos sritį finansavimo šaltinis, į ją investuota beveik 70 mln. EUR. Sanglaudos politika, kuria remiama energetikos sąjunga, Europos struktūriniai ir investicijų fondai (europa.eu).

(87)  Valdymo reglamento 8 straipsnis.

(88)  Pagal Valdymo reglamento I priedo B skirsnį.

(89)  Valdymo reglamento I priedo B.4.2.1.ii skirsnis.

(90)  Valdymo reglamento I priedo B.5 skirsnis.

(91)  Ne trumpiau kaip 10 metų nuo laikotarpio, kuriam taikomas planas.

(92)  Valdymo reglamento I priedo B 5.1.i skirsnis.

(93)  Valdymo reglamento 8 straipsnio 2 dalies e punktas.

(94)  Nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai Europos Komisija (europa.eu)

(95)  Valdymo reglamento 8 straipsnio 3 dalis.

(96)  Valdymo reglamento 8 straipsnio 2 dalies b punktas.

(97)  Žr. Komunikatą dėl paskirstomojo poveikio vertinimo, COM(2022) 494 final.

(98)  Valdymo reglamento 3 straipsnio 3 dalies d punktas.

(99)  Žr., pavyzdžiui, projektus GD-AMEDI ir AMEDI+, kuriuos bendrai vykdo Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Jungtinio tyrimų centro GD. Pagrindiniai abiejų projektų rezultatai bus pateikti ir su jais bus galima susipažinti bendroje projekto interneto svetainėje.

(100)  Valdymo reglamento 14 straipsnio 4 dalis.

(101)  Pagal Direktyvos (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo 6 straipsnio 3 dalį dauguma valstybių narių šį atnaujinimą turės atlikti 2023 m., t. y. praėjus ketveriems metams po pirmosios nacionalinės oro taršos valdymo programos priėmimo.

(102)  COM(2020) 380 final.

(103)  COM(2020) 98 final.

(104)  COM(2021) 400 final.

(105)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/non_communicable_diseases/docs/eu_cancer-plan_en.pdf

(106)  Žiedinės ekonomikos veiksmų planas, COM(2020) 98.

(107)  Valdymo reglamento I priedo 5.3 skirsnio i punktas.

(108)  2022 m. energetikos sąjungos būklės ataskaitoje, COM(2022) 547, pateikiamas ES finansavimo priemonių sąrašas.

(109)  Valdymo reglamento 31 straipsnis.

(110)  COM(2022) 222 final (žr. kitą lentelės dalį) pasiūlyta dar labiau padidinti kai kuriuos šio pasiūlymo tikslus.

(111)  Pasiūlymas, kurio teisinis pagrindas skiriasi nuo Valdymo reglamento. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad NEKSVP, tikslai ir (arba) uždaviniai, taip pat politika ir priemonės jiems pasiekti būtų nuoseklūs, kaip reikalaujama pagal šį pasiūlymą. Valstybės narės raginamos įtraukti su šiuo pasiūlymu susijusią politiką ir priemones į NEKSVP, jei jos turi svarbių klimato srities ir energetikos aspektų.

(112)  Valstybės narės turėtų užtikrinti NEKSVP ir nacionalinės politikos sistemos nuoseklumą šiame siūlomame reglamente.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 12 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 495/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 495/56

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl kartų aspekto propagavimo jaunimo reikalų srityje siekiant skatinti dialogą ir socialinę sanglaudą

(2022/C 495/03)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 1. | ES jaunimo strategijos 3-iuoju Europos jaunimo tikslu „Įtraukios visuomenės“ siekiama „suteikti daugiau erdvių, galimybių, išteklių ir programų siekiant puoselėti dialogą (1) ir socialinę sanglaudą, taip pat kovoti su diskriminacija ir segregacija“, o 4-uoju Europos jaunimo tikslu „Informacija ir konstruktyvus dialogas“ siekiama užtikrinti, kad jaunuoliai įsitrauktų į dalyvaujamąjį ir konstruktyvų dialogą; |
| --- | --- |

1.

ES jaunimo strategijos 3-iuoju Europos jaunimo tikslu „Įtraukios visuomenės“ siekiama „suteikti daugiau erdvių, galimybių, išteklių ir programų siekiant puoselėti dialogą (1) ir socialinę sanglaudą, taip pat kovoti su diskriminacija ir segregacija“, o 4-uoju Europos jaunimo tikslu „Informacija ir konstruktyvus dialogas“ siekiama užtikrinti, kad jaunuoliai įsitrauktų į dalyvaujamąjį ir konstruktyvų dialogą;

| 2. | remiantis esamomis galimybėmis Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, Europos jaunimo metais (2022 m.) pripažįstama, kad reikia suteikti jaunimui galių, jį gerbti, remti ir su juo bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad vykdant politinius veiksmus visose politikos srityse būtų tinkamai atsižvelgiama į jo interesus ir poreikius (2). Jaunimo politikos kartų aspektas yra labai svarbus, kad būtų pasiekti Europos metų tikslai ir socialiniu požiūriu darniu būdu užtikrintas jų palikimas; |
| --- | --- |

2.

remiantis esamomis galimybėmis Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, Europos jaunimo metais (2022 m.) pripažįstama, kad reikia suteikti jaunimui galių, jį gerbti, remti ir su juo bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad vykdant politinius veiksmus visose politikos srityse būtų tinkamai atsižvelgiama į jo interesus ir poreikius (2). Jaunimo politikos kartų aspektas yra labai svarbus, kad būtų pasiekti Europos metų tikslai ir socialiniu požiūriu darniu būdu užtikrintas jų palikimas;

| 3. | darbas su jaunimu gali, be kita ko, padėti įtraukti jaunuolius iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčius jaunuolius, įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių, į įvairių rūšių kartų projektus ir veiklą ir gali būti vertinga priemonė skatinant kartų dialogą, kartų solidarumą ir nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu, taip pat kuriant teigiamus skirtingų kartų žmonių santykius; |
| --- | --- |

3.

darbas su jaunimu gali, be kita ko, padėti įtraukti jaunuolius iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčius jaunuolius, įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių, į įvairių rūšių kartų projektus ir veiklą ir gali būti vertinga priemonė skatinant kartų dialogą, kartų solidarumą ir nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu, taip pat kuriant teigiamus skirtingų kartų žmonių santykius;

| 4. | jaunimo reikalų tarybos, jaunimo organizacijos, darbo su jaunimu struktūros, jaunimo tinklai ir neformalios jaunimo grupės gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant kartų dialogą, nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu ir kartų solidarumą. Remdamiesi jaunimo praktine patirtimi (3) ir žiniomis jie kuria eksperimentinę erdvę ir gali prisidėti prie novatoriškų kartų tarpusavio bendradarbiavimo sprendinių ir būdų atradimo; |
| --- | --- |

4.

jaunimo reikalų tarybos, jaunimo organizacijos, darbo su jaunimu struktūros, jaunimo tinklai ir neformalios jaunimo grupės gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant kartų dialogą, nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu ir kartų solidarumą. Remdamiesi jaunimo praktine patirtimi (3) ir žiniomis jie kuria eksperimentinę erdvę ir gali prisidėti prie novatoriškų kartų tarpusavio bendradarbiavimo sprendinių ir būdų atradimo;

| 5. | COVID-19 pandemija ir Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, sukėlęs precedento neturintį Ukrainos pabėgėlių antplūdį į Europą 2022 m., parodė, kad visų amžiaus grupių savanoriai yra svarbūs visuomenėms, nes skatina visuomenės atsparumą krizinėse situacijose. Jaunuoliai, vykdę savanorišką veiklą valstybėse narėse pandemijos metu ir kilus pabėgėlių antplūdžiui, parodė turintys potencialo puoselėti kartų solidarumą ir kurti kartų – tarp jaunimo ir kitų amžiaus grupių – tarpusavio ryšius (4); |
| --- | --- |

5.

COVID-19 pandemija ir Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, sukėlęs precedento neturintį Ukrainos pabėgėlių antplūdį į Europą 2022 m., parodė, kad visų amžiaus grupių savanoriai yra svarbūs visuomenėms, nes skatina visuomenės atsparumą krizinėse situacijose. Jaunuoliai, vykdę savanorišką veiklą valstybėse narėse pandemijos metu ir kilus pabėgėlių antplūdžiui, parodė turintys potencialo puoselėti kartų solidarumą ir kurti kartų – tarp jaunimo ir kitų amžiaus grupių – tarpusavio ryšius (4);

| 6. | įvairių kartų savanoriška veikla suburia jaunesnio ir vyresnio amžiaus žmones į tikslingą ir abipusiškai naudingą veiklą, programas ir projektus, kuriais skatinamas kartų solidarumas, geresnis kartų tarpusavio supratimas ir pagarba, ir padeda kurti darnesnes bendruomenes; |
| --- | --- |

6.

įvairių kartų savanoriška veikla suburia jaunesnio ir vyresnio amžiaus žmones į tikslingą ir abipusiškai naudingą veiklą, programas ir projektus, kuriais skatinamas kartų solidarumas, geresnis kartų tarpusavio supratimas ir pagarba, ir padeda kurti darnesnes bendruomenes;

| 7. | skaitmeninė atskirtis rodo ilgalaikę nelygybę ugdant įgūdžius ir sudarant galimybes naudotis naujomis technologijomis. Komisijos žaliojoje knygoje dėl senėjimo pripažįstama, kad „investicijos į skaitmeninius įgūdžius, bendruomenės stiprinimas ir kartų sanglauda gali padėti išvengti psichikos sveikatos ir savijautos blogėjimo ir sumažinti nelygybę“ (5). Dalijimasis skaitmeniniais įgūdžiais ir žiniomis yra sritis, kurioje jaunimas gali atlikti pirmaujantį vaidmenį ir padėti ugdyti stipresnį kartų tarpusavio ryšio su už save vyresniais žmonėmis jausmą (6); |
| --- | --- |

7.

skaitmeninė atskirtis rodo ilgalaikę nelygybę ugdant įgūdžius ir sudarant galimybes naudotis naujomis technologijomis. Komisijos žaliojoje knygoje dėl senėjimo pripažįstama, kad „investicijos į skaitmeninius įgūdžius, bendruomenės stiprinimas ir kartų sanglauda gali padėti išvengti psichikos sveikatos ir savijautos blogėjimo ir sumažinti nelygybę“ (5). Dalijimasis skaitmeniniais įgūdžiais ir žiniomis yra sritis, kurioje jaunimas gali atlikti pirmaujantį vaidmenį ir padėti ugdyti stipresnį kartų tarpusavio ryšio su už save vyresniais žmonėmis jausmą (6);

| 8. | tokios ES programos ir iniciatyvos kaip „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, ES jaunimo dialogas, 2022 m. – Europos jaunimo metai, Konferencija dėl Europos ateities, naujasis europinis bauhauzas, taip pat Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai), įskaitant „Europos socialinio fondo +“ iniciatyvą ALMA (angl. Aim, Learn, Master, Achieve (siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę („NextGenerationEU“), gali būti vertingos priemonės skatinant kartų dialogą ir propaguojant kartų solidarumą jaunimo reikalų srityje vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Savanoriška ir solidarumo veikla grindžiami projektai yra puikus įrodymas, kad jaunimas yra pasiryžęs aktyviai dalyvauti, be kita ko, užtikrinant kartų dialogą ir solidarumą; |
| --- | --- |

8.

tokios ES programos ir iniciatyvos kaip „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, ES jaunimo dialogas, 2022 m. – Europos jaunimo metai, Konferencija dėl Europos ateities, naujasis europinis bauhauzas, taip pat Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai), įskaitant „Europos socialinio fondo +“ iniciatyvą ALMA (angl. Aim, Learn, Master, Achieve (siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę („NextGenerationEU“), gali būti vertingos priemonės skatinant kartų dialogą ir propaguojant kartų solidarumą jaunimo reikalų srityje vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Savanoriška ir solidarumo veikla grindžiami projektai yra puikus įrodymas, kad jaunimas yra pasiryžęs aktyviai dalyvauti, be kita ko, užtikrinant kartų dialogą ir solidarumą;

| 9. | labai svarbu nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu propaguoti įgyvendinant su jaunimu susijusių sričių politiką (7) visais lygmenimis, ypač kaimo, atokiuose, periferiniuose, mažiau išsivysčiusiuose ir atokiausiuose regionuose. Mažėjanti jaunesnių kartų dalis įvairiose valstybėse narėse (8) ir protų nutekėjimas yra rimtas iššūkis daugeliui šių bendruomenių, todėl labai svarbu daugiau dėmesio skirti nešališkumui skirtingų kartų atžvilgiu formuojant palankią su jaunimu susijusių sričių politiką sanglaudai užtikrinti (9); |
| --- | --- |

9.

labai svarbu nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu propaguoti įgyvendinant su jaunimu susijusių sričių politiką (7) visais lygmenimis, ypač kaimo, atokiuose, periferiniuose, mažiau išsivysčiusiuose ir atokiausiuose regionuose. Mažėjanti jaunesnių kartų dalis įvairiose valstybėse narėse (8) ir protų nutekėjimas yra rimtas iššūkis daugeliui šių bendruomenių, todėl labai svarbu daugiau dėmesio skirti nešališkumui skirtingų kartų atžvilgiu formuojant palankią su jaunimu susijusių sričių politiką sanglaudai užtikrinti (9);

| 10. | sudarant palankesnes sąlygas kartų aspekto integravimui į su jaunimu susijusių sričių politiką ir darbo su jaunimu paslaugų teikimą, turi būti užtikrinta lyčių lygybė (10). Tam reikia ne tik vyriausybių, bet ir pilietinės visuomenės, įskaitant jaunimo organizacijas, jaunimo lyderius, su jaunimu dirbančius asmenis, žiniasklaidą ir privatųjį sektorių, pastangų; |
| --- | --- |

10.

sudarant palankesnes sąlygas kartų aspekto integravimui į su jaunimu susijusių sričių politiką ir darbo su jaunimu paslaugų teikimą, turi būti užtikrinta lyčių lygybė (10). Tam reikia ne tik vyriausybių, bet ir pilietinės visuomenės, įskaitant jaunimo organizacijas, jaunimo lyderius, su jaunimu dirbančius asmenis, žiniasklaidą ir privatųjį sektorių, pastangų;

| 11. | ES jaunimo dialogo iniciatyva, didžiausias ES jaunimo dalyvavimo mechanizmas, ir Europos Tarybos bendro valdymo sistema suteikia erdvę konceptualizuoti kartų dialogą kaip procesą, kuriame skirtingų amžiaus grupių žmonės turi erdvę bendriems svarstymams ir bendrai kūrybai. 2022 m. liepos 11–13 d. Prahoje vykusioje ES jaunimo konferencijoje jaunuoliai išreiškė nuomonę, kad kartų dialogas neturėtų pakeisti tiesioginio jaunimo dialogo su politikos formuotojais, jis turėtų vykti kartu. |
| --- | --- |

11.

ES jaunimo dialogo iniciatyva, didžiausias ES jaunimo dalyvavimo mechanizmas, ir Europos Tarybos bendro valdymo sistema suteikia erdvę konceptualizuoti kartų dialogą kaip procesą, kuriame skirtingų amžiaus grupių žmonės turi erdvę bendriems svarstymams ir bendrai kūrybai. 2022 m. liepos 11–13 d. Prahoje vykusioje ES jaunimo konferencijoje jaunuoliai išreiškė nuomonę, kad kartų dialogas neturėtų pakeisti tiesioginio jaunimo dialogo su politikos formuotojais, jis turėtų vykti kartu.

MANO, KAD:

| 12. | svarbu skatinti tiek jaunimo tarpusavio, tiek jo ir vyresnių kartų dialogą. Įvairių kartų patirties ir kompetencijų sutelkimo nauda yra didelė ir padeda kurti taikias ir darnias visuomenes, grindžiamas abipuse pagarba, empatija, solidarumu ir visų amžiaus grupių poreikių supratimu; |
| --- | --- |

12.

svarbu skatinti tiek jaunimo tarpusavio, tiek jo ir vyresnių kartų dialogą. Įvairių kartų patirties ir kompetencijų sutelkimo nauda yra didelė ir padeda kurti taikias ir darnias visuomenes, grindžiamas abipuse pagarba, empatija, solidarumu ir visų amžiaus grupių poreikių supratimu;

| 13. | jaunimo įsitraukimas į kartų dialogą ir kartų solidarumo projektus, įskaitant savanorišką veiklą, suteikia jaunimui galimybę įgyti universaliųjų gebėjimų ir socialinių įgūdžių, kuriuos jis gali pritaikyti kitose savo gyvenimo srityse. Aktyvus įvairių kartų dalyvavimas kartų dialoge padeda ugdyti bendravimo įgūdžius ir abipusį gebėjimą prisitaikyti, taip pat padeda didinti visuomenės atsparumą ir gerovę užtikrinant socialinį dalyvavimą, puoselėjant socialinius ryšius ir užkertant kelią socialinei izoliacijai; |
| --- | --- |

13.

jaunimo įsitraukimas į kartų dialogą ir kartų solidarumo projektus, įskaitant savanorišką veiklą, suteikia jaunimui galimybę įgyti universaliųjų gebėjimų ir socialinių įgūdžių, kuriuos jis gali pritaikyti kitose savo gyvenimo srityse. Aktyvus įvairių kartų dalyvavimas kartų dialoge padeda ugdyti bendravimo įgūdžius ir abipusį gebėjimą prisitaikyti, taip pat padeda didinti visuomenės atsparumą ir gerovę užtikrinant socialinį dalyvavimą, puoselėjant socialinius ryšius ir užkertant kelią socialinei izoliacijai;

| 14. | nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu skatinimas taikant holistinį ir į ateitį orientuotą požiūrį į su jaunimu susijusių sričių politikos plėtojimą prisideda prie socialinės sanglaudos. Politikos formuotojai, remiami tyrėjų, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo organizacijų, kitų specialistų (11) ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, turėtų parodyti tvirtą politinį įsipareigojimą kovoti su nelygybe tiek tarp tos pačios kartos narių, tiek tarp įvairių kartų ir spręsti kartų tarpusavio iššūkius. Jie turėtų turėti prieigą prie esamų nacionalinių ar europinių duomenų ir įrodymų, suskirstytų pagal amžių, kuriais būtų stebimos jaunuolių iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčių jaunuolių bei įvairių amžiaus grupių nelygybės apraiškos; |
| --- | --- |

14.

nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu skatinimas taikant holistinį ir į ateitį orientuotą požiūrį į su jaunimu susijusių sričių politikos plėtojimą prisideda prie socialinės sanglaudos. Politikos formuotojai, remiami tyrėjų, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo organizacijų, kitų specialistų (11) ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, turėtų parodyti tvirtą politinį įsipareigojimą kovoti su nelygybe tiek tarp tos pačios kartos narių, tiek tarp įvairių kartų ir spręsti kartų tarpusavio iššūkius. Jie turėtų turėti prieigą prie esamų nacionalinių ar europinių duomenų ir įrodymų, suskirstytų pagal amžių, kuriais būtų stebimos jaunuolių iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčių jaunuolių bei įvairių amžiaus grupių nelygybės apraiškos;

| 15. | politikos formuotojai, jaunimo organizacijos, įskaitant vietos jaunimo reikalų tarybas, jaunimas, su jaunimu dirbantys asmenys, jaunimo lyderiai, tyrėjai, pedagogai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų, kai aktualu, apsvarstyti papildomų priemonių ir novatoriškų požiūrių, kurie galėtų suburti jaunimą ir kitas amžiaus grupes sprendimų priėmimo procesuose, galimybę; |
| --- | --- |

15.

politikos formuotojai, jaunimo organizacijos, įskaitant vietos jaunimo reikalų tarybas, jaunimas, su jaunimu dirbantys asmenys, jaunimo lyderiai, tyrėjai, pedagogai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų, kai aktualu, apsvarstyti papildomų priemonių ir novatoriškų požiūrių, kurie galėtų suburti jaunimą ir kitas amžiaus grupes sprendimų priėmimo procesuose, galimybę;

| 16. | turi būti gerbiamas kartų heterogeniškumas, atsižvelgiant į skirtingas individualias ir grupines savybes, įskaitant psichinius ir fizinius gebėjimus bei socioekonomines sąlygas, ir jų palaikomas identitetas, kad visos kartos turėtų lygias galimybes visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti kartų dialoge visais sprendimų priėmimo lygmenimis, darančiais poveikį jų asmeniniam, profesiniam ir socialiniam gyvenimui; |
| --- | --- |

16.

turi būti gerbiamas kartų heterogeniškumas, atsižvelgiant į skirtingas individualias ir grupines savybes, įskaitant psichinius ir fizinius gebėjimus bei socioekonomines sąlygas, ir jų palaikomas identitetas, kad visos kartos turėtų lygias galimybes visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti kartų dialoge visais sprendimų priėmimo lygmenimis, darančiais poveikį jų asmeniniam, profesiniam ir socialiniam gyvenimui;

| 17. | svarbu remti su jaunimu dirbančius samdomus ir savanorius asmenis skatinant ir įgyvendinant kartų aspektą jų darbe. Samdomų ir savanorių su jaunimu dirbančių asmenų švietimas ir mokymas kartų aspekto klausimais, kai tinkama, turėtų būti pritaikytas, kad būtų skatinamas kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu darbo su jaunimu paslaugų teikimo ir savanoriškos veiklos srityse; |
| --- | --- |

17.

svarbu remti su jaunimu dirbančius samdomus ir savanorius asmenis skatinant ir įgyvendinant kartų aspektą jų darbe. Samdomų ir savanorių su jaunimu dirbančių asmenų švietimas ir mokymas kartų aspekto klausimais, kai tinkama, turėtų būti pritaikytas, kad būtų skatinamas kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu darbo su jaunimu paslaugų teikimo ir savanoriškos veiklos srityse;

| 18. | reikėtų išnagrinėti galimybes tyrėjams dalyvauti rengiant ilgalaikes struktūrines priemones kartų solidarumui ir tarpusavio teisingumui skatinti, pavyzdžiui, nustatant rodiklius, susijusius su nešališkumu skirtingų kartų atžvilgiu, arba rengiant periodines mokslinių tyrimų publikacijas, kuriose būtų nagrinėjamas nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu; |
| --- | --- |

18.

reikėtų išnagrinėti galimybes tyrėjams dalyvauti rengiant ilgalaikes struktūrines priemones kartų solidarumui ir tarpusavio teisingumui skatinti, pavyzdžiui, nustatant rodiklius, susijusius su nešališkumu skirtingų kartų atžvilgiu, arba rengiant periodines mokslinių tyrimų publikacijas, kuriose būtų nagrinėjamas nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu;

| 19. | novatoriškos kartų dialogo iniciatyvos, kuriomis siekiama ugdyti skaitmeninius įgūdžius, gali paskatinti jaunuosius europiečius sudaryti palankesnes sąlygas savo bendraamžiams ir vyresnio amžiaus žmonėms dalyvauti skaitmeninėje pertvarkoje. Tokios iniciatyvos, kuriomis siekiama įgalinti bendruomenes stiprinti savo skaitmeninio raštingumo įgūdžius, gali sumažinti bendruomenės narių vienišumą, prisidėti prie jų gerovės, padidinti jų socialinę įtrauktį ir taip padėti kurti darnias bendruomenes; |
| --- | --- |

19.

novatoriškos kartų dialogo iniciatyvos, kuriomis siekiama ugdyti skaitmeninius įgūdžius, gali paskatinti jaunuosius europiečius sudaryti palankesnes sąlygas savo bendraamžiams ir vyresnio amžiaus žmonėms dalyvauti skaitmeninėje pertvarkoje. Tokios iniciatyvos, kuriomis siekiama įgalinti bendruomenes stiprinti savo skaitmeninio raštingumo įgūdžius, gali sumažinti bendruomenės narių vienišumą, prisidėti prie jų gerovės, padidinti jų socialinę įtrauktį ir taip padėti kurti darnias bendruomenes;

| 20. | darnaus vystymosi sąvoka, kaip nurodyta Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tiksluose, ir būtinybė stiprinti jos socialinį aspektą apima aktyvų visų amžiaus grupių piliečių dalyvavimą kuriant saugias, įtraukias ir darnias bendruomenes. Visuomeninį įvairių amžiaus grupių poreikių ir atsakomybės pripažinimą galima sustiprinti organizuojant renginius ir savanorišką veiklą, suburiančius įvairių amžiaus grupių atstovus, kad jaunesnėms ir vyresnėms kartoms būtų suteikta galimybė bendrauti ir keistis nuomonėmis su tvaria Europa susijusiomis temomis; |
| --- | --- |

20.

darnaus vystymosi sąvoka, kaip nurodyta Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tiksluose, ir būtinybė stiprinti jos socialinį aspektą apima aktyvų visų amžiaus grupių piliečių dalyvavimą kuriant saugias, įtraukias ir darnias bendruomenes. Visuomeninį įvairių amžiaus grupių poreikių ir atsakomybės pripažinimą galima sustiprinti organizuojant renginius ir savanorišką veiklą, suburiančius įvairių amžiaus grupių atstovus, kad jaunesnėms ir vyresnėms kartoms būtų suteikta galimybė bendrauti ir keistis nuomonėmis su tvaria Europa susijusiomis temomis;

| 21. | kartų įvairovės supratimas turi svarbių pasekmių stiprinant gebėjimus plėtoti sveikus kartų santykius ir socialinę sanglaudą. Siekiant skatinti jaunesnių ir vyresnių kartų dialogą, galimybė įsitraukti į kartų dialogą taip pat turėtų būti suteikta vaikams, kad būtų sukaupta bendra konstruktyvaus dialogo patirtis, nuo ankstyvo amžiaus plėtojant abipusę pagarbą ir empatiją. |
| --- | --- |

21.

kartų įvairovės supratimas turi svarbių pasekmių stiprinant gebėjimus plėtoti sveikus kartų santykius ir socialinę sanglaudą. Siekiant skatinti jaunesnių ir vyresnių kartų dialogą, galimybė įsitraukti į kartų dialogą taip pat turėtų būti suteikta vaikams, kad būtų sukaupta bendra konstruktyvaus dialogo patirtis, nuo ankstyvo amžiaus plėtojant abipusę pagarbą ir empatiją.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMAIS LYGMENIMIS:

| 22. | didinti politikos formuotojų informuotumą apie nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu aspektus ir teikti jiems įrodymus, informaciją, duomenis bei kitus atitinkamus išteklius, kurių formuojant politiką reikia siekiant stiprinti lygybę nepaisant amžiaus; |
| --- | --- |

22.

didinti politikos formuotojų informuotumą apie nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu aspektus ir teikti jiems įrodymus, informaciją, duomenis bei kitus atitinkamus išteklius, kurių formuojant politiką reikia siekiant stiprinti lygybę nepaisant amžiaus;

| 23. | išnagrinėti galimybes į jaunimo strategijas ir politiką, kai tinkama, įtraukti tikslus ir priemones, atspindinčius kartų aspektą. Šie tikslai ir priemonės turėtų būti plėtojami remiantis žiniomis, įrodymais ir gerąja praktika ir konsultuojantis su įvairiomis jaunimo grupėmis, jam atstovaujančiomis organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų pasiekta labiau visų jų poreikius atitinkančių ir įtraukesnių politikos rezultatų; |
| --- | --- |

23.

išnagrinėti galimybes į jaunimo strategijas ir politiką, kai tinkama, įtraukti tikslus ir priemones, atspindinčius kartų aspektą. Šie tikslai ir priemonės turėtų būti plėtojami remiantis žiniomis, įrodymais ir gerąja praktika ir konsultuojantis su įvairiomis jaunimo grupėmis, jam atstovaujančiomis organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų pasiekta labiau visų jų poreikius atitinkančių ir įtraukesnių politikos rezultatų;

| 24. | glaudžiai bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis, jaunimo reikalų tarybomis ir vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis bei bendruomenėmis, skatinti ir palengvinti konsultacijas su jaunimu ir jo aktyvų bei prasmingą dalyvavimą plėtojant, įgyvendinant ir vertinant visų su jaunimu susijusių sričių politikos kartų aspektą; |
| --- | --- |

24.

glaudžiai bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis, jaunimo reikalų tarybomis ir vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis bei bendruomenėmis, skatinti ir palengvinti konsultacijas su jaunimu ir jo aktyvų bei prasmingą dalyvavimą plėtojant, įgyvendinant ir vertinant visų su jaunimu susijusių sričių politikos kartų aspektą;

| 25. | sudaryti palankesnes sąlygas kurti galimybes ir prieinamas erdves, kad jaunimas galėtų įsitraukti į prasmingą kartų dialogą viešuosiuose sprendimų priėmimo procesuose visose politikos srityse, kurios daro poveikį jų gyvenimui ir gerovei, įgyvendinant tikslines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos įtraukti, visų pirma, mažiau galimybių turinčius jaunuolius ir nepakankamai atstovaujamas jaunimo grupes; |
| --- | --- |

25.

sudaryti palankesnes sąlygas kurti galimybes ir prieinamas erdves, kad jaunimas galėtų įsitraukti į prasmingą kartų dialogą viešuosiuose sprendimų priėmimo procesuose visose politikos srityse, kurios daro poveikį jų gyvenimui ir gerovei, įgyvendinant tikslines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos įtraukti, visų pirma, mažiau galimybių turinčius jaunuolius ir nepakankamai atstovaujamas jaunimo grupes;

| 26. | išnagrinėti būdus, kaip suteikti erdvę politikos formuotojams, tyrėjams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimui suburti, kad jie galėtų kurti kartų dialogo priemones, pavyzdžiui, kartų dialogo priemonių rinkinius, ir sudaryti palankesnes sąlygas vienodai prieigai gauti informaciją apie tai, kaip jaunimo balsas gali būti išgirstas išnaudojant kartų dialogo galimybes; |
| --- | --- |

26.

išnagrinėti būdus, kaip suteikti erdvę politikos formuotojams, tyrėjams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimui suburti, kad jie galėtų kurti kartų dialogo priemones, pavyzdžiui, kartų dialogo priemonių rinkinius, ir sudaryti palankesnes sąlygas vienodai prieigai gauti informaciją apie tai, kaip jaunimo balsas gali būti išgirstas išnaudojant kartų dialogo galimybes;

| 27. | išnaudoti Europos solidarumo korpuso ir „Erasmus+“ programų teikiamas galimybes remti jaunimo organizacijų ir jaunimo gebėjimų stiprinimo strategijų, kurios padeda plėtoti bendruomenės savanorišką veiklą kuriant partnerystes, atspindinčias visos bendruomenės įvairovę ir skirtingų kartų poreikius, rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

27.

išnaudoti Europos solidarumo korpuso ir „Erasmus+“ programų teikiamas galimybes remti jaunimo organizacijų ir jaunimo gebėjimų stiprinimo strategijų, kurios padeda plėtoti bendruomenės savanorišką veiklą kuriant partnerystes, atspindinčias visos bendruomenės įvairovę ir skirtingų kartų poreikius, rengimą ir įgyvendinimą;

| 28. | išnagrinėti galimybes, kuriomis esamos kompetencija grindžiamos (12) formaliojo ir neformaliojo švietimo, mokymosi ir mokymo darbo su jaunimu srityje sistemos galėtų padėti atspindėti kartų aspektą darbo su jaunimu veikloje. |
| --- | --- |

28.

išnagrinėti galimybes, kuriomis esamos kompetencija grindžiamos (12) formaliojo ir neformaliojo švietimo, mokymosi ir mokymo darbo su jaunimu srityje sistemos galėtų padėti atspindėti kartų aspektą darbo su jaunimu veikloje.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 29. | išnagrinėti, kaip naudojamasi esamomis gairėmis, priemonių rinkiniais (13) ir mechanizmais, pavyzdžiui, piliečių forumais (14), kad būtų remiamas jaunimo aspekto integravimas į sektorių politiką ir taip būtų užtikrintas politikos suderinamumas, kad vykdoma politika ir teikiamos paslaugos labiau atitiktų jaunimo poreikius; |
| --- | --- |

29.

išnagrinėti, kaip naudojamasi esamomis gairėmis, priemonių rinkiniais (13) ir mechanizmais, pavyzdžiui, piliečių forumais (14), kad būtų remiamas jaunimo aspekto integravimas į sektorių politiką ir taip būtų užtikrintas politikos suderinamumas, kad vykdoma politika ir teikiamos paslaugos labiau atitiktų jaunimo poreikius;

| 30. | toliau naudotis esamais dalyvavimo mechanizmais ir platformomis, pavyzdžiui, jaunimo parlamento modeliavimo sesijomis ir dialogu politikos klausimais su politikos formuotojais vietos, nacionaliniu, regionų ir Europos lygmenimis, siekiant skatinti kartų dialogą tarp jaunimo ir suinteresuotųjų subjektų, turinčių sprendimų priėmimo įgaliojimus, visais lygmenimis; |
| --- | --- |

30.

toliau naudotis esamais dalyvavimo mechanizmais ir platformomis, pavyzdžiui, jaunimo parlamento modeliavimo sesijomis ir dialogu politikos klausimais su politikos formuotojais vietos, nacionaliniu, regionų ir Europos lygmenimis, siekiant skatinti kartų dialogą tarp jaunimo ir suinteresuotųjų subjektų, turinčių sprendimų priėmimo įgaliojimus, visais lygmenimis;

| 31. | naudotis esamais tinklais ir priemonėmis, įskaitant „Eurodesk“ ir Europos jaunimo portalą, kad būtų platinama patogi naudoti informacija apie įvairias ES galimybes rengti ir įgyvendinti projektus ir iniciatyvas, kuriais remiamas kartų dialogas, kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu; |
| --- | --- |

31.

naudotis esamais tinklais ir priemonėmis, įskaitant „Eurodesk“ ir Europos jaunimo portalą, kad būtų platinama patogi naudoti informacija apie įvairias ES galimybes rengti ir įgyvendinti projektus ir iniciatyvas, kuriais remiamas kartų dialogas, kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu;

| 32. | sudaryti palankesnes sąlygas keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, apimančiais bendrą jaunesnio ir vyresnio amžiaus piliečių dalyvavimą solidarumo veikloje, taip pat bendruomeninį planavimą, kaip numatyta tokiose programose kaip „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpusas, ir mokymąsi visą gyvenimą naudojantis esamomis ES priemonėmis ir platformomis, kad vietos bendruomenėse didėtų socialinė sanglauda; |
| --- | --- |

32.

sudaryti palankesnes sąlygas keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, apimančiais bendrą jaunesnio ir vyresnio amžiaus piliečių dalyvavimą solidarumo veikloje, taip pat bendruomeninį planavimą, kaip numatyta tokiose programose kaip „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpusas, ir mokymąsi visą gyvenimą naudojantis esamomis ES priemonėmis ir platformomis, kad vietos bendruomenėse didėtų socialinė sanglauda;

| 33. | organizuoti tarpusavio mokymosi veiklą, pavyzdžiui, seminarus, bendraamžių tarpusavio mokymosi veiklą ar kitų atitinkamų formų įvairių politikos sričių suinteresuotųjų subjektų, jaunimo ir jaunimo organizacijų bendradarbiavimą kartų dialogo, kartų solidarumo ir nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu klausimais; |
| --- | --- |

33.

organizuoti tarpusavio mokymosi veiklą, pavyzdžiui, seminarus, bendraamžių tarpusavio mokymosi veiklą ar kitų atitinkamų formų įvairių politikos sričių suinteresuotųjų subjektų, jaunimo ir jaunimo organizacijų bendradarbiavimą kartų dialogo, kartų solidarumo ir nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu klausimais;

| 34. | pagal esamą finansinę programą ir programas remti galimybes kurti jaunimui skirtas erdves ir iniciatyvas ir, kai įmanoma, tų galimybių ieškoti. Siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą, sudaryti jam sąlygas plėtoti veiklą, kuria skatinamas kartų dialogas, ir joje dalyvauti. |
| --- | --- |

34.

pagal esamą finansinę programą ir programas remti galimybes kurti jaunimui skirtas erdves ir iniciatyvas ir, kai įmanoma, tų galimybių ieškoti. Siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą, sudaryti jam sąlygas plėtoti veiklą, kuria skatinamas kartų dialogas, ir joje dalyvauti.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 35. | skatinti jaunimo politikos ir kitų su jaunimu susijusių sričių politikos ir programų sinergiją, kad būtų pasiekti ES jaunimo strategijos tikslai, įskaitant Europos jaunimo 3-iąjį tikslą „Įtraukios visuomenės“ ir 4-ąjį tikslą „Informacija ir konstruktyvus dialogas“, kartu su pastarojo tikslo uždaviniais įtraukiant dialogą ir socialinę sanglaudą, taip pat užsiangažavimą dalyvauti pagarbiame ir nesmurtiniame dialoge; |
| --- | --- |

35.

skatinti jaunimo politikos ir kitų su jaunimu susijusių sričių politikos ir programų sinergiją, kad būtų pasiekti ES jaunimo strategijos tikslai, įskaitant Europos jaunimo 3-iąjį tikslą „Įtraukios visuomenės“ ir 4-ąjį tikslą „Informacija ir konstruktyvus dialogas“, kartu su pastarojo tikslo uždaviniais įtraukiant dialogą ir socialinę sanglaudą, taip pat užsiangažavimą dalyvauti pagarbiame ir nesmurtiniame dialoge;

| 36. | pabrėžti ES jaunimo reikalų koordinatoriaus vaidmenį didinant informuotumą apie poreikį atsižvelgti į kartų tarpusavio aspektus visose atitinkamose politikos srityse; |
| --- | --- |

36.

pabrėžti ES jaunimo reikalų koordinatoriaus vaidmenį didinant informuotumą apie poreikį atsižvelgti į kartų tarpusavio aspektus visose atitinkamose politikos srityse;

| 37. | sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su kartų dialogo ir kartų solidarumo skatinimu, naudojantis Europos jaunimo portalu, Jaunimo vikiu ir ES programomis bei iniciatyvomis, pavyzdžiui, „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusu, programa „Kūrybiška Europa“ ir naujuoju europiniu bauhauzu. |
| --- | --- |

37.

sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su kartų dialogo ir kartų solidarumo skatinimu, naudojantis Europos jaunimo portalu, Jaunimo vikiu ir ES programomis bei iniciatyvomis, pavyzdžiui, „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusu, programa „Kūrybiška Europa“ ir naujuoju europiniu bauhauzu.

PRAŠO VISŲ SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ EUROPOS BENDRADARBIAVIMO JAUNIMO REIKALŲ SRITYJE VEIKLOJE:

| 38. | propaguoti Europos kartų solidarumo dieną, kuri nuo 2009 m. kasmet minima balandžio 29 d. ir yra puiki galimybė Sąjungai atnaujinti savo įsipareigojimą stiprinti kartų solidarumą ir bendradarbiavimą, kad būtų remiama sąžininga ir tvari visuomenė (15); |
| --- | --- |

38.

propaguoti Europos kartų solidarumo dieną, kuri nuo 2009 m. kasmet minima balandžio 29 d. ir yra puiki galimybė Sąjungai atnaujinti savo įsipareigojimą stiprinti kartų solidarumą ir bendradarbiavimą, kad būtų remiama sąžininga ir tvari visuomenė (15);

| 39. | skatinti kartų dialogą siekiant kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ir amžizmu, suburiant skirtingo amžiaus grupes ir suteikiant joms galimybę geriau pažinti vienoms kitas, mokytis vienoms iš kitų ir bendradarbiauti kasdieniame gyvenime; |
| --- | --- |

39.

skatinti kartų dialogą siekiant kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ir amžizmu, suburiant skirtingo amžiaus grupes ir suteikiant joms galimybę geriau pažinti vienoms kitas, mokytis vienoms iš kitų ir bendradarbiauti kasdieniame gyvenime;

| 40. | bendromis pastangomis įgyvendinti 4-ąjį Europos jaunimo tikslą įtraukiant įvairias kartas per bendrą veiklą, kuria siekiama įtraukti vietos bendruomenes į kovą su tikslinėmis dezinformacijos ir propagandos kampanijomis. Kai tinkama, reikėtų įvertinti gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis programas, kuriomis siekiama didinti visuomenės atsparumą kryptingų dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijų akivaizdoje, ir apsvarstyti galimybę jas plėsti tiek formaliojo švietimo, tiek neformaliojo mokymosi aplinkoje. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijas krizinėje situacijoje, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą 2022 m. atveju. |
| --- | --- |

40.

bendromis pastangomis įgyvendinti 4-ąjį Europos jaunimo tikslą įtraukiant įvairias kartas per bendrą veiklą, kuria siekiama įtraukti vietos bendruomenes į kovą su tikslinėmis dezinformacijos ir propagandos kampanijomis. Kai tinkama, reikėtų įvertinti gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis programas, kuriomis siekiama didinti visuomenės atsparumą kryptingų dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijų akivaizdoje, ir apsvarstyti galimybę jas plėsti tiek formaliojo švietimo, tiek neformaliojo mokymosi aplinkoje. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijas krizinėje situacijoje, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą 2022 m. atveju.

---

(1)  Šiose Tarybos išvadose „dialogas“ reiškia „kartų dialogą“.

(2)  2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.), OL L 462, 2021.12.28, p.1.

(3)  Jaunimo praktinė patirtis reiškia jaunuolių įžvalgas apie tai, su kuo jie susidūrė ir kas gerai veikia ir funkcionuoja.

(4)  Valstybių narių atsakymai į periodiškai atnaujinamus klausimynus apie priemones, kurias valstybės narės priėmė švietimo ir jaunimo reikalų srityje COVID-19 pandemijos metu pirmininkaujant Kroatijai, Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai.

(5)  Komisijos žalioji knyga dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“, COM(2021) 50 final, OL C 50, 2021 1 27, p. 21.

(6)  EURACTIV special report. Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population, 22 June 2022, with a reference to Edwards Lifesciences’ Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity, 21 June 2022.

(7)  Su jaunimu susijusių sričių politika – politika, kuri daro poveikį jaunimo gyvenimui ir kurios neatsiejama sudedamoji dalis yra jaunimo gyvenimo sąlygų ir galimybių gerinimas, taip pat lygių galimybių dalyvauti ekonominiame, socialiniame ir politiniame gyvenime rėmimas.

(8)  UNECE Policy Brief on Ageing No. 18, March 2017.

(9)  Remiamojo pobūdžio su jaunimu susijusių sričių politika grindžiama jaunimo poreikių įvertinimu ir apima įvairius viešosios politikos aspektus, kurie nėra įtraukti į bendresnės politikos dokumentus, pavyzdžiui, gerovę, psichikos sveikatą, būstą, galimybes naudotis infrastruktūra ar paslaugomis ir t. t.

(10)  2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje pateikiami Europos Komisijos darbo lyčių lygybės srityje apmatai ir nustatomi 2020–2025 m. laikotarpio politikos tikslai ir pagrindiniai veiksmai. Komisijos komunikatas, COM(2020) 152 final.

(11)  Šiose Tarybos išvadose terminas „kitas specialistas“ reiškia asmenį, kuris, priklausomai nuo skirtingų nacionalinių aplinkybių, paprastai laikomas mentoriumi, pedagogu, mokslo bendruomenės nariu, instruktoriumi ar profesijos mokytoju ir kuris teikia nurodymus ar mokymus politikos formuotojams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo reikalų srityje dirbantiems savanoriams, kad jie galėtų įgyti darbui ar veiklai reikalingų įgūdžių.

(12)  Council of Europe, Recommendation CM/Rec(2017)4 of the Committee of Ministers to Member States on youth work (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2017)4 valstybėms narėms dėl darbo su jaunimu).

(13)  OECD (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Paris or United Nations Youth Strategy, youth marker methodology, Youth 2030 Working with and for young people.

(14)  COM(2022) 404 final: piliečių forumai suteikia piliečiams galimybę kartu apmąstyti jiems aktualias temas. Pavyzdžiui, Europos piliečių forumai buvo vienas iš esminių Konferencijos dėl Europos ateities elementų. Kaip ir per Konferenciją, piliečiai į juos turėtų būti atrenkami atsitiktinės atrankos būdu, tačiau jie turėtų atspindėti Europos įvairovę ir demografiją. Trečdalį dalyvių turėtų sudaryti jaunimas. Kai tikslinga, piliečių ataskaita turėtų būti integruota į poveikio vertinimą, kuriame apibendrinami šių dalyvaujamojo ir svarstomojo procesų rezultatai. Jei visi dalyviai būtų vien jaunimas, tai būtų „jaunimo testas“. Pirmas toks naujos kartos piliečių forumas bus sukurtas 2022 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį kontekste.

(15)  2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (OL L 246/5, 2011 9 23).

---

PRIEDAS

a)   PAGRINDŽIAMIEJI DOKUMENTAI

Priimdami šias išvadas Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai atkreipė dėmesį į toliau išdėstytus dokumentus.

| — | 2022 m. balandžio 5 d. Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių mobilumo visoje Europos Sąjungoje, OL C 157, 2022.4.11, p. 1. |
| --- | --- |

—

2022 m. balandžio 5 d. Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių mobilumo visoje Europos Sąjungoje, OL C 157, 2022.4.11, p. 1.

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados „Jaunimo, kaip pokyčių dalyvio, įsitraukimo siekiant apsaugoti aplinką skatinimas“, OL C 159, 2022.12.4, p.9. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados „Jaunimo, kaip pokyčių dalyvio, įsitraukimo siekiant apsaugoti aplinką skatinimas“, OL C 159, 2022.12.4, p.9.

| — | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 2021 m. gruodžio 22 d. dėl Europos jaunimo metų (2022 m.), OL L 462, 2021 12 28, p.1. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 2021 m. gruodžio 22 d. dėl Europos jaunimo metų (2022 m.), OL L 462, 2021 12 28, p.1.

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo pilietinių erdvių, palengvinančių prasmingą jaunimo dalyvavimą, išsaugojimo ir kūrimo, OL C 501I, 2021.12.13, p.19. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo pilietinių erdvių, palengvinančių prasmingą jaunimo dalyvavimą, išsaugojimo ir kūrimo, OL C 501I, 2021.12.13, p.19.

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiapakopio valdymo stiprinimo skatinant jaunimo dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, OL C 241, 2021.6.21, p.3. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiapakopio valdymo stiprinimo skatinant jaunimo dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, OL C 241, 2021.6.21, p.3.

| — | Europos Komisija, žalioji knyga „Senėjimas. Kartų solidarumo ir atsakomybės skatinimas“, COM(2021) 50 final. |
| --- | --- |

—

Europos Komisija, žalioji knyga „Senėjimas. Kartų solidarumo ir atsakomybės skatinimas“, COM(2021) 50 final.

| — | Tarybos išvados dėl senėjimo aspekto integravimo į viešąją politiką, 6976/21(2021). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl senėjimo aspekto integravimo į viešąją politiką, 6976/21(2021).

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl Europos jaunimo demokratinio sąmoningumo ir demokratinio aktyvumo skatinimo, OL C 415, 2020.12.1, p.16. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl Europos jaunimo demokratinio sąmoningumo ir demokratinio aktyvumo skatinimo, OL C 415, 2020.12.1, p.16.

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiau galimybių jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse, OL C 193, 2020.6.9, p. 3. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl daugiau galimybių jaunimui kaimo ir atokiose vietovėse, OL C 193, 2020.6.9, p. 3.

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų rezoliucija, kuria nustatomos ES jaunimo dialogo valdymo gairės. 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija, OL C 189, 2019.6.5, p. 1. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų rezoliucija, kuria nustatomos ES jaunimo dialogo valdymo gairės. 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija, OL C 189, 2019.6.5, p. 1.

| — | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija, OL C 456, 2018.12.18, p. 1. |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija, OL C 456, 2018.12.18, p. 1.

| — | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012), OL L 246, 2011.9.23, p. 5. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012), OL L 246, 2011.9.23, p. 5.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“, COM(2021) 573. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“, COM(2021) 573.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vaiko teisių strategija“, COM(2021) 142 final. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vaiko teisių strategija“, COM(2021) 142 final.

| — | European Council on Foreign Relations, policy brief, September 2021, Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics. |
| --- | --- |

—

European Council on Foreign Relations, policy brief, September 2021, Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“, COM(2020) 152. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“, COM(2020) 152.

| — | European Commission, Mapping study on the intergenerational dimension of sport: final report to the European Commission, Publications Office, 2020. |
| --- | --- |

—

European Commission, Mapping study on the intergenerational dimension of sport: final report to the European Commission, Publications Office, 2020.

| — | European Commission, The European Pillar of Social Rights Action Plan. |
| --- | --- |

—

European Commission, The European Pillar of Social Rights Action Plan.

| — | European Commission, The European Pillar of Social Rights in 20 principles. |
| --- | --- |

—

European Commission, The European Pillar of Social Rights in 20 principles.

| — | OECD, Recommendation of the Council on Creating Better Opportunities for Young People OECD/LEGAL/0474, 10.06. 2022. |
| --- | --- |

—

OECD, Recommendation of the Council on Creating Better Opportunities for Young People OECD/LEGAL/0474, 10.06. 2022.

| — | OECD report on „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations?“,2020 m. lapkričio 22 d.. |
| --- | --- |

—

OECD report on „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations?“,2020 m. lapkričio 22 d..

| — | OECD report on Youth and Covid-19: Response, Recovery and Resilience,2020 m. birželio 11 d.. |
| --- | --- |

—

OECD report on Youth and Covid-19: Response, Recovery and Resilience,2020 m. birželio 11 d..

| — | European Commission, Commission Staff Working document, Better Regulation Guidelines, SWD(2021) 305 final, 2021 m. lapkričio 3 d.. |
| --- | --- |

—

European Commission, Commission Staff Working document, Better Regulation Guidelines, SWD(2021) 305 final, 2021 m. lapkričio 3 d..

| — | United Nations, Youth Strategy Youth 2030: Working with and for young people. |
| --- | --- |

—

United Nations, Youth Strategy Youth 2030: Working with and for young people.

| — | Deležan Tomaž, Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective, Annales, 2018. |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective, Annales, 2018.

| — | Deležan Tomaž, Intergenerational dialogue for democracy. International IDEA Discussion Paper 1/2017. |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, Intergenerational dialogue for democracy. International IDEA Discussion Paper 1/2017.

| — | Letter to EU institutions by the Parents for Future in Europe, 12 June 2020. |
| --- | --- |

—

Letter to EU institutions by the Parents for Future in Europe, 12 June 2020.

b)   ŠIOSE IŠVADOSE VARTOJAMŲ PAGRINDINIŲ SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Kartų aspekto skatinimas formuojant jaunimo politiką ir teikiant darbo su jaunimu paslaugas – kartų dialogo, kartų solidarumo ir kartų tarpusavio teisingumo / nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu jaunimo reikalų srityje skatinimas vadovaujantis 2019–2027 m. ES jaunimo strategijos įgaliojimais:

| — | plėtojant novatorišką tarpsektorinę jaunimo politiką (pavyzdžiui, jaunimo politikos dokumentuose kartų aspektą nustatant kaip vieną iš horizontaliųjų prioritetų, ramsčių arba strateginių ar veiklos tikslų), kuria skatinamas dialogas sprendimų priėmimo procesuose, kad jaunimas galėtų lygiomis teisėmis dalyvauti priimant sprendimus, kurie daro poveikį jų gyvenimui, ir taip vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis skatinama amžiaus įvairovė ir nešališkumas amžiaus atžvilgiu viešajame gyvenime; |
| --- | --- |

—

plėtojant novatorišką tarpsektorinę jaunimo politiką (pavyzdžiui, jaunimo politikos dokumentuose kartų aspektą nustatant kaip vieną iš horizontaliųjų prioritetų, ramsčių arba strateginių ar veiklos tikslų), kuria skatinamas dialogas sprendimų priėmimo procesuose, kad jaunimas galėtų lygiomis teisėmis dalyvauti priimant sprendimus, kurie daro poveikį jų gyvenimui, ir taip vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis skatinama amžiaus įvairovė ir nešališkumas amžiaus atžvilgiu viešajame gyvenime;

| — | pagerinant darbo su jaunimu paslaugų teikimą integruojant kartų solidarumo ir kartų dialogo aspektą į darbo su jaunimu veiklą ir savanorišką veiklą. |
| --- | --- |

—

pagerinant darbo su jaunimu paslaugų teikimą integruojant kartų solidarumo ir kartų dialogo aspektą į darbo su jaunimu veiklą ir savanorišką veiklą.

Kartų dialogas – interaktyvi ir saugi dalyvavimui skirta erdvė arba galimybė, suburianti jaunesnes ir vyresnes kartas, kad būtų kuriamos bendros žinios ir bendra patirtis. Jis gali būti užtikrinamas pasitelkiant įvairius mechanizmus (pvz., apklausas, susitikimus, apskritojo stalo diskusijas, piliečių forumus, forumus ar patariamąsias tarybas), siekiant sudaryti sąlygas aukšto lygio informacija grindžiamam pilietiškumui, bendram sprendimų priėmimui ir nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu bei teisingumo principų integravimui į įvairių lygmenų valdymą.

Kartų lygybė – vienodo lygio galimybių ir pagalbos užtikrinimas visoms visuomenės amžiaus grupėms. Juo garantuojama, kad visos amžiaus grupės turėtų tokias pačias teises ir atsakomybę.

Nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu – pripažinimas, kad skirtingų amžiaus grupių poreikiai yra skirtingi ir kad reikia koreguoti neatitikimus. Procesas yra tęstinis, todėl reikia nustatyti ir pašalinti tyčines ir netyčines kliūtis, atsirandančias dėl šališkumo ar sisteminių struktūrų. Nešališkumas reiškia įvairaus lygio paramą ir pagalbą, atsižvelgiant į konkrečius skirtingų amžiaus grupių poreikius ar gebėjimus. Taip užtikrinama, kad visoms amžiaus grupėms būtų suteikti ištekliai, kurių joms reikia, kad jos galėtų naudotis tomis pačiomis galimybėmis.

Kartų tarpusavio teisingumas – kartų tarpusavio sąžiningumas, grindžiamas idėja, kad „dabartinės kartos gerovės siekis neturėtų sumažinti galimybių ateities kartoms užsitikrinti gerą ir padorų gyvenimą“ (United Nations, 2013 (1)). Šiose Tarybos išvadose kartų tarpusavio teisingumas apibūdina šiuolaikinių kartų, t. y. jaunesnių ir vyresnių kartų, santykius.

„Kartų solidarumas“ reiškia skirtingų amžiaus grupių asmenų tarpusavio paramą ir bendradarbiavimą, kad būtų sukurta visuomenė, kurioje visų amžiaus grupių žmonės turėtų atlikti savo poreikius bei gebėjimus atitinkantį vaidmenį ir galėtų vienodomis sąlygomis pasinaudoti savo bendruomenės ekonomine ir socialine pažanga.

c)   9-OJO ES JAUNIMO DIALOGO CIKLO METU VYKUSIŲ NACIONALINIŲ KONSULTACIJŲ GALUTINĖS ATASKAITOS SANTRAUKA

9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo konsultacijų etapas vyko 2022 m. sausio – rugpjūčio mėn. Ši 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo rezultatų santrauka apima nacionalinių darbo grupių vykdytą konsultacijų veiklą, 9-ajame ES jaunimo dialogo cikle dalyvaujančių tarptautinių nevyriausybinių jaunimo organizacijų indėlį ir Prahoje (Čekija) vykusios 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo jaunimo konferencijos rezultatus (2). Taip pat įtraukti geros praktikos pavyzdžių rinkimo laikotarpio viduryje (3) rezultatai.

1 potemės „Informavimas ir švietimas“ rezultatai

Pasak konsultacijose dalyvavusių jaunuolių, informacijos šaltiniai ir galimybės sužinoti apie klimato kaitą turėtų:

| — | būti orientuoti į jaunimą ir prieinami įvairiais formatais ir įvairiomis kalbomis; |
| --- | --- |

—

būti orientuoti į jaunimą ir prieinami įvairiais formatais ir įvairiomis kalbomis;

| — | rodyti klimato kaitos svarbą įvairaus jaunimo gyvenimui; |
| --- | --- |

—

rodyti klimato kaitos svarbą įvairaus jaunimo gyvenimui;

| — | būti išsamūs, patikimi ir grindžiami mokslu, apimti įvairias aplinkos temas ir rodyti su tvarumu susijusius politinius procesus ir įvykius; |
| --- | --- |

—

būti išsamūs, patikimi ir grindžiami mokslu, apimti įvairias aplinkos temas ir rodyti su tvarumu susijusius politinius procesus ir įvykius;

| — | akcentuoti klimato kaitos ir nelygybės sąsajas, apie kurias konsultacijų metu daug jaunuolių nežinojo; |
| --- | --- |

—

akcentuoti klimato kaitos ir nelygybės sąsajas, apie kurias konsultacijų metu daug jaunuolių nežinojo;

| — | ne tik siekti dalytis informacija, bet ir motyvuoti ir įgalinti jaunimą veikti tvarumo labui, be kita ko, imantis politinių veiksmų ir pasirenkant tvarų gyvenimo būdą; |
| --- | --- |

—

ne tik siekti dalytis informacija, bet ir motyvuoti ir įgalinti jaunimą veikti tvarumo labui, be kita ko, imantis politinių veiksmų ir pasirenkant tvarų gyvenimo būdą;

| — | vengti „apokaliptinių idėjų“, dėl kurių atsiranda beviltiškumo jausmas ir daromas poveikis jaunimo psichikos sveikatai. |
| --- | --- |

—

vengti „apokaliptinių idėjų“, dėl kurių atsiranda beviltiškumo jausmas ir daromas poveikis jaunimo psichikos sveikatai.

Kad būtų padidintos mokymosi apie tvarumą galimybės, buvo pasiūlyta geriau išnaudoti mokyklas ir šią temą įtraukti į jų mokymo programas. Nors mokyklos buvo labiausiai siūlomas šių galimybių forumas, pilietinė visuomenė, jaunimo klubai, jaunimo organizacijos, skaitmeninės priemonės ir tarpusavio mokymosi programos taip pat buvo įvardytos kaip naudinga mokymosi aplinka. Buvo pabrėžtas poreikis finansuoti darbą su jaunimu ir jaunimo organizacijas, kad būtų išplėstos su tvarumu susijusios mokymosi galimybės.

2 potemės „Veiksmai ir įgalėjimas“ rezultatai

Bendra konsultacijų dalyvių nuomone, politikos formuotojai ir politikai nesiėmė pakankamai veiksmų tvarumo ir aplinkos klausimais, o jaunimas turi labai nedaug būdų reikalauti sprendimus priimančių asmenų atsakomybės šiais klausimais. Jaučiamas nepasitikėjimas ir nepasitenkinimas politikais. Daug jaunuolių (bet ne visi) sugebėjo įvardyti įvairius esamus dalyvavimo mechanizmus (pvz., protestus, peticijas, pilietinės visuomenės organizacijas). Tačiau apskritai buvo teigiama, kad dėl atitinkamų politikos formuotojų neveiklumo visi šie mechanizmai neskatina pokyčių tvarumo srityje. Plačiai nebuvo įvardyta, kurių konkrečių rūšių mechanizmai yra veiksmingesni. Oficialiose struktūrose (pvz., jaunimo reikalų tarybose, patariamosiose tarybose) dalyvaujantys jaunuoliai teigė, kad šios struktūros daro tam tikrą poveikį, kai yra įtraukiamos į politikos formavimo procesą. Tačiau daug jaunuolių apie šias struktūras nežinojo. Buvo teigiama, kad reikia pagerinti galimybes reikalauti sprendimus priimančių asmenų atsakomybės:

| — | politikos formuotojai turi įsipareigoti imtis platesnio masto veiksmų, grindžiamų dalyvavimo mechanizmų rezultatais; |
| --- | --- |

—

politikos formuotojai turi įsipareigoti imtis platesnio masto veiksmų, grindžiamų dalyvavimo mechanizmų rezultatais;

| — | turi būti gerinamas dalyvavimo mechanizmų prieinamumas, užtikrinant, kad juose daugiausia dėmesio būtų skiriama marginalizuotoms grupėms rūpimiems klausimams, taip pat daugumos klausimams, ir sudaromos sąlygos marginalizuotiems jaunuoliams imtis vadovaujamo vaidmens; |
| --- | --- |

—

turi būti gerinamas dalyvavimo mechanizmų prieinamumas, užtikrinant, kad juose daugiausia dėmesio būtų skiriama marginalizuotoms grupėms rūpimiems klausimams, taip pat daugumos klausimams, ir sudaromos sąlygos marginalizuotiems jaunuoliams imtis vadovaujamo vaidmens;

| — | turi būti užtikrinama daugiau dalyvavimo tvarumo klausimais galimybių, ypač neoficialaus ir reguliaraus dialogo su išrinktais atstovais galimybių; |
| --- | --- |

—

turi būti užtikrinama daugiau dalyvavimo tvarumo klausimais galimybių, ypač neoficialaus ir reguliaraus dialogo su išrinktais atstovais galimybių;

| — | turi būti propaguojamos ir apsaugomos jaunimo reikalų tarybos didinant išteklius, įsteigiant daugiau vietos jaunimo tarybų ir užtikrinant paramą teisėkūros srityje. |
| --- | --- |

—

turi būti propaguojamos ir apsaugomos jaunimo reikalų tarybos didinant išteklius, įsteigiant daugiau vietos jaunimo tarybų ir užtikrinant paramą teisėkūros srityje.

3 potemės „Valdymas“ rezultatai

Per 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo jaunimo konferencijas Prancūzijoje ir Čekijoje ir 2022 m. sausio 22 d. Strasbūre vykusį neformalų ministrų susitikimą įvardytas jaunimo susirūpinimas dėl dangstymosi jaunimu. Konsultacijų etape dalyvavę jaunuoliai ne taip gerai žinojo, ką ši koncepcija reiškia, tačiau dažnai sugebėjo ją atpažinti. Buvo teigiama, kad dangstymasis jaunimu yra politikų ar politikos formuotojų ir jaunimo bendradarbiavimas, kuris, nepaisant lūkesčių, neturi realios galimybės paskatinti politinių pokyčių. Per konsultacijas nustatyta, kad dalyvavimo mechanizmais galima sumažinti dangstymąsi jaunimu ir šiuo tikslu:

| — | didinti skaidrumą ir matomumą suteikiant jaunimui aiškią informaciją apie galimybes įgyvendinti jų reikalavimus ir užtikrinant, kad politikos formuotojų įsipareigojimai būtų viešai registruojami ir propaguojami; |
| --- | --- |

—

didinti skaidrumą ir matomumą suteikiant jaunimui aiškią informaciją apie galimybes įgyvendinti jų reikalavimus ir užtikrinant, kad politikos formuotojų įsipareigojimai būtų viešai registruojami ir propaguojami;

| — | teikti jaunimui tolesnę ir grįžtamąją informaciją apie veiksmus, kurių ėmėsi politikos formuotojai po dalyvavimo veiklos: politikos formuotojai turi viešai pranešti apie pasiektus pokyčius arba pagrįsti, kodėl iki nustatytų terminų pokyčiai nepasiekti, taip pat vesti nuolatinį dialogą su jaunimu; |
| --- | --- |

—

teikti jaunimui tolesnę ir grįžtamąją informaciją apie veiksmus, kurių ėmėsi politikos formuotojai po dalyvavimo veiklos: politikos formuotojai turi viešai pranešti apie pasiektus pokyčius arba pagrįsti, kodėl iki nustatytų terminų pokyčiai nepasiekti, taip pat vesti nuolatinį dialogą su jaunimu;

| — | nuosekliau ir tvirčiau susieti dalyvavimo mechanizmus ir su tvarumu susijusius politikos sektorius. |
| --- | --- |

—

nuosekliau ir tvirčiau susieti dalyvavimo mechanizmus ir su tvarumu susijusius politikos sektorius.

4 potemės „Mobilumas ir solidarumas“ rezultatai

Per konsultacijas jaunuolių iš įvairios marginalizuotos aplinkos buvo klausiama, kas jiems galėtų padėti pasinaudoti ES masto mobilumo galimybėmis, susijusiomis su aplinka. Viena iš didžiausių problemų – finansinės kliūtys arba numanomos finansinės kliūtys. Tai, be kita ko, tiesioginės išlaidos, negalėjimas padaryti karjeros pertrauką arba rizika prarasti socialinę paramą. Taip pat įtakos turėjo kalbos barjeras ir prieinamos informacijos apie galimybes trūkumas. Kai kurie jaunuoliai manė, kad ES mobilumo galimybės nėra skirtos jaunimui iš jų aplinkos. Kaip vienas iš veiksnių taip pat buvo paminėta tendencija sutelkti dėmesį į neatidėliotinus gyvenimo poreikius ar vietos klausimus, o ne į aplinkos temas. Jaunimas, su kuriuo konsultuotasi, nustatė, kad reikia:

| — | sumažinti ribą, kurią pasiekus galima pasinaudoti galimybėmis, pašalinant kaštus, siūlant trumpalaikes (dviejų trijų dienų) galimybes, supaprastinant administracines procedūras ir susisiekiant tiesiogiai per mokyklas ar vietos projektus; |
| --- | --- |

—

sumažinti ribą, kurią pasiekus galima pasinaudoti galimybėmis, pašalinant kaštus, siūlant trumpalaikes (dviejų trijų dienų) galimybes, supaprastinant administracines procedūras ir susisiekiant tiesiogiai per mokyklas ar vietos projektus;

| — | didinti mobilumo ir solidarumo projektus skatinančių organizacijų finansavimą ir paramą joms; |
| --- | --- |

—

didinti mobilumo ir solidarumo projektus skatinančių organizacijų finansavimą ir paramą joms;

| — | sutelkti dėmesį į vietos aplinkosaugos iniciatyvas, kurios yra susijusios su marginalizuotomis jaunimo bendruomenėmis ir joms daro poveikį; |
| --- | --- |

—

sutelkti dėmesį į vietos aplinkosaugos iniciatyvas, kurios yra susijusios su marginalizuotomis jaunimo bendruomenėmis ir joms daro poveikį;

| — | didinti viešumą ir informavimo veiklą, be kita ko, suteikiant mobilumo galimybių, susijusių su mokyklomis, taip pat bendradarbiaujant su organizacijomis, specialistais ir ankstesniais dalyviais, kurie yra pasitikėjimo ryšiais susiję su marginalizacijos aplinkybėmis gyvenančiu jaunimu; |
| --- | --- |

—

didinti viešumą ir informavimo veiklą, be kita ko, suteikiant mobilumo galimybių, susijusių su mokyklomis, taip pat bendradarbiaujant su organizacijomis, specialistais ir ankstesniais dalyviais, kurie yra pasitikėjimo ryšiais susiję su marginalizacijos aplinkybėmis gyvenančiu jaunimu;

| — | pabrėžti asmeninę dalyvavimo naudą, ypač susijusią su įsidarbinimo galimybėmis ir užimtumo įgūdžiais, ir didinti galimybių patrauklumą; |
| --- | --- |

—

pabrėžti asmeninę dalyvavimo naudą, ypač susijusią su įsidarbinimo galimybėmis ir užimtumo įgūdžiais, ir didinti galimybių patrauklumą;

| — | teikti lanksčią, aukštos kokybės ir profesionalią paramą, kuria būtų galima patenkinti įvairius prieinamumo poreikius, įskaitant išteklių suteikimą organizacijoms, dirbančioms su marginalizacijos aplinkybėmis gyvenančiu jaunimu, kad būtų remiamos mobilumo aplinkosaugos tikslais galimybės. |
| --- | --- |

—

teikti lanksčią, aukštos kokybės ir profesionalią paramą, kuria būtų galima patenkinti įvairius prieinamumo poreikius, įskaitant išteklių suteikimą organizacijoms, dirbančioms su marginalizacijos aplinkybėmis gyvenančiu jaunimu, kad būtų remiamos mobilumo aplinkosaugos tikslais galimybės.

5 potemės „Prieiga prie infrastruktūros“ rezultatai

Finansiniai apribojimai įvardyti kaip vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių jaunimas negali rinktis tvaresnio gyvenimo būdo. Dalyviai, su kuriais konsultuotasi, paragino plėtoti tvarią infrastruktūrą, kuri būtų įperkama jaunimui. Taip pat buvo pabrėžta, kad kaimo vietovėse apskritai trūksta infrastruktūros. Prašomos infrastruktūros rūšys:

| — | įperkamas ir patobulintas viešasis transportas, taip pat saugesnė ir labiau išplėsta dviračių transporto infrastruktūra – jie tampa perspektyviomis alternatyvomis automobiliams; |
| --- | --- |

—

įperkamas ir patobulintas viešasis transportas, taip pat saugesnė ir labiau išplėsta dviračių transporto infrastruktūra – jie tampa perspektyviomis alternatyvomis automobiliams;

| — | finansiškai prieinamo būsto galimybės, nes jauni žmonės teigė, kad finansinės kliūtys yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių jiems sunku atsižvelgti į tvarumo aspektą renkantis būstą; |
| --- | --- |

—

finansiškai prieinamo būsto galimybės, nes jauni žmonės teigė, kad finansinės kliūtys yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių jiems sunku atsižvelgti į tvarumo aspektą renkantis būstą;

| — | ekologiškesnės, atviresnės viešosios erdvės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimas; |
| --- | --- |

—

ekologiškesnės, atviresnės viešosios erdvės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimas;

| — | įperkamo tvaraus maisto ir vartojimo galimybės, įskaitant perdirbimą ir pakartotinį naudojimą. Daugeliui jaunuolių tai buvo svarbu, tačiau tai nėra toks svarbus prioritetas kaip kiti pasiūlymai. |
| --- | --- |

—

įperkamo tvaraus maisto ir vartojimo galimybės, įskaitant perdirbimą ir pakartotinį naudojimą. Daugeliui jaunuolių tai buvo svarbu, tačiau tai nėra toks svarbus prioritetas kaip kiti pasiūlymai.

Prahoje vykusioje ES jaunimo konferencijoje įvardytas jaunimo politikai ir jaunimo sektoriui tenkantis vaidmuo remiant jaunimo dalyvavimą politikos srityse, kurios yra labiau tiesiogiai susijusios su infrastruktūra, pavyzdžiui, transporto, būsto, miestų planavimo, energetikos ir žemės ūkio srityse.

Kompleksinės temos „Kartų dialogas“ rezultatai

Prahoje vykusioje ES jaunimo konferencijoje nustatyta, kad tvarumas ir įtrauktis yra ne jaunimo klausimai, o klausimai, kurie daro poveikį visai visuomenei. Todėl buvo teigiama, kad politikos formavimo gerosios praktikos tikslais būtinas visų kartų dialogas. Per 9-ojo ES jaunimo dialogo konsultacijas nebuvo išsakytas tvirtas reikalavimas užtikrinti kartų dialogą, tačiau išreikštas tam tikras palaikymas, kai ši tema buvo pristatyta dalyvaujantiems jaunuoliams. Buvo teigiama, kad kartų dialogas gali padėti:

| — | įteisinti jaunimo nuogąstavimus ir pastangas tvarumo klausimais ir didinti jų pripažinimą; |
| --- | --- |

—

įteisinti jaunimo nuogąstavimus ir pastangas tvarumo klausimais ir didinti jų pripažinimą;

| — | ugdyti kartų tarpusavio solidarumą ir paramą; |
| --- | --- |

—

ugdyti kartų tarpusavio solidarumą ir paramą;

| — | skatinti kartų tarpusavio mokymąsi ir sudaryti sąlygas jaunimui daryti įtaką vyresnių kartų požiūriui į tvarumą. |
| --- | --- |

—

skatinti kartų tarpusavio mokymąsi ir sudaryti sąlygas jaunimui daryti įtaką vyresnių kartų požiūriui į tvarumą.

Buvo teigiama, kad kartų dialogas neturėtų pakeisti esamų jaunimo dalyvavimo mechanizmų ar tiesioginio jaunimo ir politikos formuotojų dialogo, bet turėtų vykti kartu su šia veikla.

---

(1)  United Nations, Intergenerational solidarity and the needs of future generations, Report of the Secretary-General, A/68/322, 2013.

(2)  9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo jaunimo konferencija Prahoje (Čekija). Galutinė konferencijos ataskaita „Svarstymai dėl tvarumo ir įtraukties“, 2022 m. liepos 25 d.

(3)  9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo vidurio laikotarpio ataskaita „Geros praktikos pavyzdžiai ir konsultacijų procesai“, 2022 m. birželio 30 d.

---

Europos Komisija

| 2022 12 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 495/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 495/66

---

Euro kursas (1)

2022 m. gruodžio 28 d.

(2022/C 495/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0640 |
| JPY | Japonijos jena | 142,21 |
| DKK | Danijos krona | 7,4365 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88058 |
| SEK | Švedijos krona | 11,1038 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9863 |
| ISK | Islandijos krona | 151,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,4495 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,252 |
| HUF | Vengrijos forintas | 403,30 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7008 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9460 |
| TRY | Turkijos lira | 19,9144 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5660 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4361 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,2931 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6772 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4323 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 348,59 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,2890 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4224 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5365 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 765,93 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7055 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,613 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,953 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,6109 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,6856 |
| INR | Indijos rupija | 88,0943 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0640

JPY

Japonijos jena

142,21

DKK

Danijos krona

7,4365

GBP

Svaras sterlingas

0,88058

SEK

Švedijos krona

11,1038

CHF

Šveicarijos frankas

0,9863

ISK

Islandijos krona

151,90

NOK

Norvegijos krona

10,4495

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,252

HUF

Vengrijos forintas

403,30

PLN

Lenkijos zlotas

4,7008

RON

Rumunijos lėja

4,9460

TRY

Turkijos lira

19,9144

AUD

Australijos doleris

1,5660

CAD

Kanados doleris

1,4361

HKD

Honkongo doleris

8,2931

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6772

SGD

Singapūro doleris

1,4323

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 348,59

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,2890

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4224

HRK

Kroatijos kuna

7,5365

IDR

Indonezijos rupija

16 765,93

MYR

Malaizijos ringitas

4,7055

PHP

Filipinų pesas

59,613

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,953

BRL

Brazilijos realas

5,6109

MXN

Meksikos pesas

20,6856

INR

Indijos rupija

88,0943

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---