# Úradný vestník C 486/21.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 486 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6521. decembra 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 486

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6521. decembra 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022 |
| 2022/C 486/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – MSP, podniky sociálneho hospodárstva, remeslá a slobodné povolania – Fit for 55 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prevody podnikov ako forma podpory udržateľného nárastu obnovy v sektore MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Fond na prispôsobenie sa zmene klímy financovaný z prostriedkov politiky súdržnosti a nástroja NextGenerationEU (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kryptoaktíva – výzvy a príležitosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia v oblasti pracovnej sily v zdravotníctve a starostlivosti pre budúcnosť Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha technológií na odstraňovanie uhlíka pri dekarbonizácii európskeho priemyslu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetická a digitálna transformácia vidieckych oblastí (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné investície do energetickej infraštruktúry ako súčasť riešenia klimatických otázok (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu ako príspevok k participatívnejšej demokracii v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Tematické partnerstvá podľa Ľubľanskej dohody (prieskumné stanovisko) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Boj proti energetickej chudobe a odolnosť EÚ: výzvy z hospodárskeho a sociálneho hľadiska (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energií v EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ) | 102 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022

2022/C 486/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – MSP, podniky sociálneho hospodárstva, remeslá a slobodné povolania – Fit for 55 (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

1

2022/C 486/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prevody podnikov ako forma podpory udržateľného nárastu obnovy v sektore MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

9

2022/C 486/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

15

2022/C 486/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Fond na prispôsobenie sa zmene klímy financovaný z prostriedkov politiky súdržnosti a nástroja NextGenerationEU (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

23

2022/C 486/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kryptoaktíva – výzvy a príležitosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

30

2022/C 486/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia v oblasti pracovnej sily v zdravotníctve a starostlivosti pre budúcnosť Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

37

2022/C 486/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

46

2022/C 486/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha technológií na odstraňovanie uhlíka pri dekarbonizácii európskeho priemyslu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

53

2022/C 486/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetická a digitálna transformácia vidieckych oblastí (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

59

2022/C 486/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné investície do energetickej infraštruktúry ako súčasť riešenia klimatických otázok (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

67

2022/C 486/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu ako príspevok k participatívnejšej demokracii v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

76

2022/C 486/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Tematické partnerstvá podľa Ľubľanskej dohody (prieskumné stanovisko)

83

2022/C 486/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Boj proti energetickej chudobe a odolnosť EÚ: výzvy z hospodárskeho a sociálneho hľadiska (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

88

2022/C 486/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

95

2022/C 486/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energií v EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

102

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022 |
| 2022/C 486/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia: využitie potenciálu zdravotných údajov v prospech ľudí, pacientov a inovácií [COM(2022) 196 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom priestore pre zdravotné údaje [COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)] | 123 |
| 2022/C 486/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/1753 a rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754 [COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)] | 129 |
| 2022/C 486/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu [COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitálne desaťročie pre deti a mládež: nová Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti (stratégia BIK+) [COM(2022) 212 final] | 133 |
| 2022/C 486/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o zmluvy o finančných službách uzavreté na diaľku, a ktorou sa zrušuje smernica 2002/65/ES [COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)] | 139 |
| 2022/C 486/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) 2021/1060, pokiaľ ide o dodatočnú flexibilitu na riešenie dôsledkov vojenskej agresie Ruskej federácie FAST (Flexibilná pomoc územiam) – CARE [COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)] | 144 |
| 2022/C 486/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca na celom svete [COM(2022) 66 final] | 149 |
| 2022/C 486/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2022) 241 final] | 161 |
| 2022/C 486/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnení európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní [COM(2022) 349 final] | 168 |
| 2022/C 486/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] a Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Prístup EÚ k riadeniu vesmírnej prevádzky – Príspevok EÚ k riešeniu globálnej výzvy [JOIN(2022) 4 final] | 172 |
| 2022/C 486/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán REPowerEU [COM(2022) 230 final] a Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/241, pokiaľ ide o kapitoly REPowerEU v plánoch obnovy a odolnosti, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1060, nariadenie (EÚ) 2021/2115, smernica 2003/87/ES a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 [COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)] | 185 |
| 2022/C 486/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dočasná úľava z uplatňovania pravidiel využívania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva v dôsledku pandémie COVID-19 [COM(2022) 334 final] | 194 |
| 2022/C 486/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Geopolitický vplyv energetickej transformácie [JOIN(2022) 23 final] | 198 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022

2022/C 486/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia: využitie potenciálu zdravotných údajov v prospech ľudí, pacientov a inovácií [COM(2022) 196 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom priestore pre zdravotné údaje [COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

[COM(2022) 196 final]

[COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

123

2022/C 486/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/1753 a rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754 [COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

[COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

129

2022/C 486/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu [COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)] — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitálne desaťročie pre deti a mládež: nová Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti (stratégia BIK+) [COM(2022) 212 final]

[COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)]

[COM(2022) 212 final]

133

2022/C 486/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o zmluvy o finančných službách uzavreté na diaľku, a ktorou sa zrušuje smernica 2002/65/ES [COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

[COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

139

2022/C 486/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) 2021/1060, pokiaľ ide o dodatočnú flexibilitu na riešenie dôsledkov vojenskej agresie Ruskej federácie FAST (Flexibilná pomoc územiam) – CARE [COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

[COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

144

2022/C 486/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca na celom svete [COM(2022) 66 final]

[COM(2022) 66 final]

149

2022/C 486/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2022) 241 final]

[COM(2022) 241 final]

161

2022/C 486/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnení európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní [COM(2022) 349 final]

[COM(2022) 349 final]

168

2022/C 486/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] a Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Prístup EÚ k riadeniu vesmírnej prevádzky – Príspevok EÚ k riešeniu globálnej výzvy [JOIN(2022) 4 final]

[COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)]

172

2022/C 486/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán REPowerEU [COM(2022) 230 final] a Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/241, pokiaľ ide o kapitoly REPowerEU v plánoch obnovy a odolnosti, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1060, nariadenie (EÚ) 2021/2115, smernica 2003/87/ES a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 [COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)]

[COM(2022) 230 final]

[COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)]

185

2022/C 486/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dočasná úľava z uplatňovania pravidiel využívania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva v dôsledku pandémie COVID-19 [COM(2022) 334 final]

[COM(2022) 334 final]

194

2022/C 486/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Geopolitický vplyv energetickej transformácie [JOIN(2022) 23 final]

[JOIN(2022) 23 final]

198

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – MSP, podniky sociálneho hospodárstva, remeslá a slobodné povolania – Fit for 55

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/01)

| Spravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Rudolf KOLBE |

Spravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

Spoluspravodajca:

Rudolf KOLBE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 27. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/1/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

27. 6. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/1/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Mikropodniky, malé a stredné podniky, či už ide o tradičné podniky, rodinné podniky, obchodníkov, podniky sociálneho hospodárstva, remeslá alebo slobodné povolania (ďalej len mikropodniky a MSP), sú dôležitou súčasťou riešenia v záujme vytvorenia konkurencieschopného, klimaticky neutrálneho, obehového a inkluzívneho hospodárstva EÚ, za predpokladu, že sa vytvoria a prevládnu vhodné podmienky. Mikropodniky a MSP majú pozitívny vplyv vďaka zlepšovaniu svojho vlastného environmentálneho správania a poskytovaniu odborných znalostí a riešení iným podnikom, občanom a verejnému sektoru. EHSV uznáva a zdôrazňuje rozmanitosť a rôzne potreby mikropodnikov a MSP a zároveň žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala tým najmenším a najzraniteľnejším z nich. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mnohé mikropodniky a MSP nemajú dostatočné poznatky o vyvíjajúcich legislatívnych požiadavkách, ktoré boli vytvorené s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu, a o tom, ako na ne reagovať. Okrem toho je pre ne ťažké identifikovať potenciálne podnikateľské výhody a príležitosti, ktoré ponúka zelená transformácia. EHSV preto zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné pomôcť mikropodnikom a MSP, aby zelenej transformácii porozumeli a čo najlepšie ju zvládli. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV požaduje rozsiahle a cielené informačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie povedomia, ktoré by koordinovaným a doplnkovým spôsobom poskytovali Európska komisia a členské štáty spolu s podnikateľskými organizáciami, komorami, sociálnymi partnermi a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV tiež požaduje komplexný program zameraný na pomoc mikropodnikom a MSP s riešením všetkých problémov, ktorým čelia pri svojich obchodných operáciách a činnostiach v úsilí o ekologizáciu a dodržiavanie právnych predpisov. Keďže medzi mikropodnikmi a MSP existujú značné rozdiely, sú potrebné do veľkej miery prispôsobené riešenia a dobre cielené politiky a opatrenia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Okamžitá a cielená krátkodobá podpora pre mikropodniky a MSP je kľúčová pre posilnenie ich hospodárskej obnovy po pandémii a v snahe pomôcť im zvládnuť dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu, ako sú vysoké ceny energií a nedostatok materiálov a produktov. Vzhľadom na mimoriadne okolnosti sa EHSV domnieva, že v harmonogramoch Európskej zelenej dohody by mala byť až do konca krízy dostatočná flexibilita, pričom by sa malo zabezpečiť, aby sa v žiadnom prípade neupustilo od cieľov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV v snahe zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov mikropodnikmi a MSP navrhuje zriadiť „centrá obehového hospodárstva“ v rôznych regiónoch. Malo by to zlepšiť spoluprácu medzi podnikmi z rôznych sektorov a uľahčiť vývoj nových postupov a procesov vrátane demonštrácie nových technológií. Neoddeliteľnou súčasťou tohto procesu by mali byť organizácie mikropodnikov a MSP, komory, akademická obec, sociálni partneri a iné príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV sa domnieva, že je dôležité zapojiť zástupcov mikropodnikov a MSP do prípravy odvetvových plánov opatrení v oblasti klímy na úrovni štátov, ako aj do koncipovania postupov transformácie na úrovni EÚ pre rôzne podnikateľské ekosystémy, čím sa tiež zlepšia poznatky o výmene najlepších postupov, správnom prideľovaní zdrojov a efektívnom vykonávaní. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby urýchlili ekologické investície mikropodnikov a MSP tým, že zabezpečia priaznivé, predvídateľné a povzbudzujúce regulačné prostredie vrátane bezproblémových postupov udeľovania povolení a nebudú ich zaťažovať administratívnymi povinnosťami a zabezpečia im rýchly, ľahký, jednoduchý a vysledovateľný prístup k financovaniu prispôsobený rôznym potrebám všetkých rozmanitých skupín mikropodnikov a MSP. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV vyzýva, aby poskytovatelia vzdelávania a mikropodniky a MSP úzko spolupracovali pri navrhovaní odbornej prípravy s cieľom dodať kompetencie a zručnosti potrebné pri zelenej transformácii, a to aj prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie zamestnancov i podnikateľov. Okrem toho EHSV vyzýva na podporu inovačných činností pre mikropodniky a MSP stimulovaním a uľahčovaním spolupráce s inými podnikmi, ich organizáciami, komorami, univerzitami a výskumnými organizáciami. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV naliehavo požaduje podporu obchodu s ekologickými riešeniami, ktoré prinášajú mikropodniky a MSP, a to aj v kontexte verejného obstarávania. Mikropodnikom a MSP by sa mali zabezpečiť rovnaké podmienky na jednotnom trhu a mal by sa im uľahčiť prístup na zahraničné trhy s ekologickými výrobkami, technológiami a službami. Pre podniky EÚ sa musí zabezpečiť konkurencieschopné podnikateľské prostredie vo vzťahu k tretím krajinám, pričom treba využívať všetky prostriedky diplomacie, a to aj v oblasti klímy, zdrojov a obchodnej politiky, a venovať osobitnú pozornosť krokom Číny a iných rozvíjajúcich sa trhov. |
| --- | --- |

1.10

2.   Zelená transformácia a mikropodniky a MSP

| 2.1 | Mikropodniky a MSP prispievajú k udržateľnému hospodárstvu s veľkým počtom pracovných miest. Posilňujú a stmeľujú spoločnosti, pričom často spájajú hospodárske a sociálne funkcie a týmto spôsobom posilňujú základy demokracie, jednoty a inkluzívnosti. Sú kľúčové pre hospodársku a sociálnu obnovu a prosperitu, keďže sú zakorenené v každom kúte EÚ a najmä v odľahlých a vidieckych oblastiach, kde sú často jediným faktorom, ktorý vytvára hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zmena klímy je hnacím motorom udržateľnej energetickej transformácie, ale – čo je najdôležitejšie – poháňa celé hospodárstvo a spoločnosť smerom ku klimatickej neutralite, obehovosti a celkovej udržateľnosti. Spôsobuje extrémne poveternostné javy a prírodné katastrofy a súvisí s ďalšími veľkými environmentálnymi výzvami, ako je strata biodiverzity, znečistenie životného prostredia a degradácia prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Balík Fit for 55 sa konkrétne zameriava na zmierňovanie zmeny klímy a zahŕňa množstvo právnych predpisov, ktoré rôznymi spôsobmi ovplyvňujú mikropodniky a MSP. Je súčasťou vykonávania hlavnej iniciatívy EÚ – Európskej zelenej dohody, ktorá sa zaoberá udržateľným rastom súvisiacim s priemyslom, obchodom, službami a energetikou, dopravou, budovami a potravinovými systémami. Mikropodniky a MSP zohrávajú vo všetkých týchto sektoroch zásadnú úlohu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mikropodniky a MSP predstavujú dôležitú súčasť riešenia pri vykonávaní Európskej zelenej dohody, za predpokladu, že sa vytvoria a prevládnu vhodné podmienky. Tento pozitívny vplyv vzniká na jednej strane vďaka zlepšeniu výsledkov širokej škály mikropodnikov a MSP a na druhej strane prostredníctvom činností tých mikropodnikov a MSP, ktoré poskytujú odborné znalosti a riešenia iným podnikom, občanom a verejnému sektoru. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zelená transformácia úzko súvisí s digitálnou transformáciou a mikropodniky a MSP musia zvládnuť obe časti tejto dvojakej transformácie, čo je veľmi náročná dvojitá výzva z dôvodu značnej potreby zdrojov. Digitalizácia je nástrojom na zefektívnenie obchodných operácií, prispieva k expanzii na nové trhy a internacionalizácii a má značný potenciál, pokiaľ ide o zníženie emisií, objemu odpadu a využívania prírodných zdrojov. Aj digitálne služby a zariadenia však majú environmentálne účinky, ktorými sa treba súbežne zaoberať. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Okrem toho, že sa mikropodniky a MSP usilujú o zelenú a digitálnu transformáciu zápasia s hospodárskou obnovou po pandémii a s dôsledkami ruskej invázie na Ukrajinu. Vysoké ceny energií a nepostačujúce dodávky materiálov a produktov patria medzi najnovšie problémy, ktoré výrazne zasiahli mikropodniky a MSP a ich podnikanie. Ich konkurencieschopnosť, ako aj celkovú konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ ďalej ohrozujú náhle kroky Číny a iných rozvíjajúcich sa trhov, ktoré tiež profitujú z vyhýbania sa sankciám proti Rusku a uplatňovania menej prísnych klimatických a environmentálnych požiadaviek. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Otázky súvisiace s klímou a životným prostredím nie sú len záležitosťou environmentálnej udržateľnosti, ale sú do veľkej miery aj podstatnou súčasťou konkurencieschopnosti, ziskovosti a celkovej hospodárskej výkonnosti podnikov. Okrem toho, že sa mikropodniky a MSP opierajú o vlastné hodnoty a svedomie vo všeobecnosti, spĺňajú klimatické a environmentálne požiadavky a očakávania prostredníctvom rôznych mechanizmov.






  — | Priame požiadavky regulačného rámca pre mikropodniky a MSP, napr. týkajúce sa emisií, energie, materiálov a výrobkov či administratívnych povinností. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

Priame požiadavky regulačného rámca pre mikropodniky a MSP, napr. týkajúce sa emisií, energie, materiálov a výrobkov či administratívnych povinností.

| — | Nepriame účinky niektorých požiadaviek, ktoré ovplyvňujú dostupnosť a ceny výrobných faktorov, ako sú energie a materiály, alebo prostredníctvom iných nákladov na prevádzku podniku vrátane zdaňovania. |
| --- | --- |

—

Nepriame účinky niektorých požiadaviek, ktoré ovplyvňujú dostupnosť a ceny výrobných faktorov, ako sú energie a materiály, alebo prostredníctvom iných nákladov na prevádzku podniku vrátane zdaňovania.

| — | Požiadavky prostredníctvom hodnotových reťazcov vo forme očakávaní zákazníkov, investorov a finančníkov, ako sú tie, ktoré sa týkajú udržateľného financovania a výkazníctva, alebo prostredníctvom očakávaní iných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

Požiadavky prostredníctvom hodnotových reťazcov vo forme očakávaní zákazníkov, investorov a finančníkov, ako sú tie, ktoré sa týkajú udržateľného financovania a výkazníctva, alebo prostredníctvom očakávaní iných zainteresovaných strán.

| 2.8 | Mnohé mikropodniky a MSP si plne neuvedomujú vplyv konkrétnych politík a požiadaviek v oblasti klímy a životného prostredia na svoje podnikanie a svoje dodávateľské a hodnotové reťazce ani to, ako prispôsobiť alebo upraviť produkty a služby v ranom štádiu, aby sa predišlo neskorším stratám alebo dokonca vylúčeniu z trhu. Navyše sú konfrontované s obmedzenými ľudskými a finančnými zdrojmi na každodennú prevádzku a rozvoj svojho podnikania a existuje riziko, že ich obmedzená veľkosť predpokladá alebo si vyžaduje príliš veľa odborných znalostí. Značná časť podnikov čelí ťažkostiam v dôsledku zložitosti neustále sa vyvíjajúcich právnych predpisov, administratívnej záťaže, finančných pravidiel a vysokých nákladov, nedostatku špecifických environmentálnych odborných znalostí a poznatkov umožňujúcich zvoliť si správne opatrenia (1), k čomu treba pripočítať ťažkosti s prístupom k novým hodnotovým reťazcom, s financiami, personálnym obsadením, novými obchodnými modelmi atď. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Nedostatočná informovanosť o požiadavkách a spôsoboch, ako na ne reagovať, je dôležitou výzvou, rovnako ako ťažkosti pri identifikácii potenciálnych podnikateľských výhod a príležitostí, ako sú znížené náklady na energiu a materiál, lepší prístup k financiám, vyšší dopyt a nové trhy a tiež lepší imidž medzi zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Mikropodniky a MSP, ktoré ponúkajú obchodnú hodnotu v oblasti obehového hospodárstva, klímy, biodiverzity, energie z obnoviteľných zdrojov a iných oblastiach Európskej zelenej dohody majú prirodzenú motiváciu skúmať nové obchodné príležitosti v týchto oblastiach, investovať do nich a využívať ich. Majú veľa príležitostí, napríklad pri obnove budov, pri plánovaní a výstavbe infraštruktúry, v priemyselnej výrobe a údržbe zariadení, pri poskytovaní právnych a účtovných služieb a pri vývoji digitálnych riešení. Proces transformácie do značnej miery závisí od ich inteligentných riešení vytvorených odborníkmi, ktorých zamestnávajú, čo podčiarkuje dôležitosť kvalitného a relevantného vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy a neustáleho zvyšovania kvalifikácie. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Najzraniteľnejšou skupinou mikropodnikov a MSP, ktorá zároveň najviac potrebuje informácie, sú na druhej strane podniky, ktoré sa domnievajú, že Európska zelená dohoda je len ďalším právnym predpisom, ktorý zvyšuje celkovú administratívnu záťaž, vystavuje ich súčasné obchodné modely tlaku a obmedzuje ich ziskovosť v prípade, že pokračujú vo svojom podnikaní tak ako doteraz. To zdôrazňuje skutočnosť, že všetky kategórie mikropodnikov a MSP, či už ide o zraniteľné zaostávajúce podniky, nasledovateľov alebo lídrov, potrebujú podporu, ktorá je odlišná a špecificky zameraná práve na ne (2). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Okrem toho, pokiaľ ide o kapacitu a pripravenosť, medzi mikropodnikmi a MSP existuje veľa rozdielov z hľadiska povahy a rozsahu klimatických a environmentálnych problémov, požiadaviek a očakávaní, ktoré sa ich týkajú, a príležitostí, ktoré sa im otvárajú. Rozdiely vyplývajú z rôznych faktorov: intenzita využívania prírodných zdrojov potrebných na podnikanie, veľkosť podniku, postavenie podniku v dodávateľských reťazcoch a podnikateľských ekosystémoch, umiestnenie podniku, typy zákazníkov, zdroje výrobných faktorov a geografické trhy podniku. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | To si vyžaduje vysoko prispôsobené riešenia a dobre cielené politiky a opatrenia, ktoré zohľadňujú rozdiely napríklad medzi stredne veľkými podnikmi vo výrobnom priemysle, podnikmi pôsobiacimi v sektore pohostinstva a maloobchodu, rodinnými a tradičnými podnikmi, inovatívnymi startupmi, podnikmi sociálneho hospodárstva a remeslami a slobodnými povolaniami. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Napriek mnohým rozdielom medzi mikropodnikmi a MSP úspešný manažment zelenej transformácie v každom podniku sa začína riadnou informovanosťou a znalosťami o aktuálnych problémoch a trendoch, čo umožňuje vidieť silné a slabé stránky podniku, ako aj príležitosti a riziká, ktoré sa preň črtajú, a vymedziť, akú pozíciu chce zaujať v zelenej transformácii. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Najkonkrétnejšie úsilie na úrovni podniku súvisí s plánovaním, organizovaním a monitorovaním celkového podnikania vrátane výroby a obchodu s tovarom a službami, dopravy a logistiky a obstarávania energie, surovín a iných výrobných faktorov. Klimatické a environmentálne aspekty sú tiež neoddeliteľnou súčasťou inovačných činností, rozvoja zručností a zapojenia všetkých zamestnancov, ako aj komunikácie a spolupráce so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.15

3.   Politiky a opatrenia na podporu mikropodnikov a MSP v rámci balíka Fit for 55

| 3.1 | Aby mikropodniky a MSP mohli splniť ciele v oblasti znižovania emisií (Fit for 55) a boli schopné úspešne uskutočniť zelenú transformáciu, musia byť dôkladne informované a treba im pomôcť lepšie pochopiť dôsledky nových a zložitých legislatívnych návrhov (3). Vyžaduje si to rozsiahle a cielené informačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie povedomia, ktoré by koordinovaným a doplnkovým spôsobom poskytovali Európska komisia a členské štáty. Podnikateľské organizácie a komory majú takisto dôležitú úlohu pri informovaní a podpore svojich členov, pričom ich úsilie dopĺňajú poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, kancelárie regionálneho rozvoja, klastrové organizácie, sociálni partneri a príslušné organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Po ruskej invázii na Ukrajinu sú teraz politiky Európskej zelenej dohody predmetom otvorených konzultácií, pokiaľ ide o harmonogramy, z dôvodu nových mimoriadnych okolností a závislosti EÚ od energie a potravín z Ruska a Ukrajiny. EHSV si uvedomuje tieto mimoriadne okolnosti a závislosti a domnieva sa, že od zelených cieľov by sa nemalo zo žiadneho dôvodu upustiť, bolo by však logické umožniť flexibilitu až do skončenia krízy. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Okrem primeraného posúdenia vplyvu všetkých legislatívnych iniciatív EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla komplexnú, jasnú a jednoznačnú príručku o všetkých existujúcich a budúcich požiadavkách súvisiacich s klímou a ich dôsledkoch pre mikropodniky a MSP, ktorá by mala zahŕňať:






  — | priame požiadavky alebo obmedzenia pre mikropodniky a MSP vyplývajúce z rôznych právnych predpisov a rozdelené podľa rôznych typov a kategórií podnikov (sektor, veľkosť atď.), |
| --- | --- | --- |

3.1.2

—

priame požiadavky alebo obmedzenia pre mikropodniky a MSP vyplývajúce z rôznych právnych predpisov a rozdelené podľa rôznych typov a kategórií podnikov (sektor, veľkosť atď.),

| — | nepriame vplyvy na mikropodniky a MSP, ktoré je potrebné predvídať prostredníctvom trhových mechanizmov a ktoré sú dôsledkom požiadaviek zameraných na veľké spoločnosti. |
| --- | --- |

—

nepriame vplyvy na mikropodniky a MSP, ktoré je potrebné predvídať prostredníctvom trhových mechanizmov a ktoré sú dôsledkom požiadaviek zameraných na veľké spoločnosti.

| 3.1.3 | EHSV žiada, aby sa pripravilo aj príslušné usmernenie v súvislosti s právnymi predpismi, ktoré sa týkajú iných dôležitých environmentálnych otázok. Vo všeobecnosti by sa tento druh príručky mal stať bežnou praxou a mala by byť súčasťou všetkých budúcich iniciatív v oblasti Európskej zelenej dohody. Mikropodniky a MSP potrebujú stabilný právny rámec, ktorý im poskytne jasné perspektívy a umožní plánovať investície. Preto sa musí predísť náhlym zmenám, ako je nedávna zmena cieľov týkajúcich sa obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti navrhnutá v pláne REPowerEU, keďže takéto zmeny zhoršujú už aj tak veľmi zložité a neisté prostredie. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Vzhľadom na široký rozsah a hĺbku Európskej zelenej dohody sa predpokladá úplná transformácia priemyslu. V súlade so zásadou myslieť najskôr na malých a s cieľom zabrániť tomu, aby MSP „jednoducho ukončili svoju činnosť“, je potrebný komplexný a rozsiahly program podpory a rozvoja schopností. Cieľom by bolo pomáhať mikropodnikom a MSP s riešením všetkých problémov, ktorým čelia pri svojich obchodných operáciách a činnostiach v úsilí o ekologizáciu a dodržiavanie právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | EHSV vidí veľký záujem zo strany Európskej komisie a Európskeho parlamentu stavať na už zavedených iniciatívach na podporu stratégie pre MSP a preskúmať ďalšie možnosti jej úspešného uplatňovania. EHSV žiada, aby sa tento záujem účinne premietol do politiky vo všetkých možných oblastiach, a zdôrazňuje nenahraditeľnú úlohu členských štátov, ktoré budú postupovať v spolupráci s organizáciami mikropodnikov a MSP, komorami, sociálnymi partnermi a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Mladí podnikatelia sú budúcnosťou ďalších mikropodnikov a MSP a rastu počtu pracovných miest. Ich pozornosť zameraná na spotrebiteľov a atraktívnosť pre mladých zamestnancov spolu s rastúcim dôrazom na zelenú transformáciu sa preto musia konkrétnejšie identifikovať a zohľadniť, napríklad v plánoch obnovy. Aby sa využil plný potenciál celej spoločnosti a zlepšila rozmanitosť v podnikoch, musia sa navyše odstrániť všetky prekážky, ktoré bránia podnikaniu žien. Treba stimulovať a podporovať aj podnikateľského ducha všetkých zraniteľných skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, migranti a menšinové komunity. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | S cieľom posilniť súčinnosť digitalizácie a ekologizácie v mikropodnikoch a MSP sa pri vytváraní politík a opatrení musí prihliadať na oba trendy súčasne. Keďže ani zelená, ani digitálna transformácia nie sú len technickými alebo finančnými záležitosťami, je potrebné zaoberať sa dôležitými personálnymi a obchodnými otázkami, aby sa prevažná väčšina mikropodnikov a MSP rozhodla pre dlhodobú a nadčasovú dvojakú transformáciu (4). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby monitorovali účinky vykonávania zelenej a digitálnej transformácie, pokiaľ ide o dodávateľské a hodnotové reťazce, ako aj príslušný regionálny hospodársky a spoločenský vývoj, aby bolo možné včas zamedziť možným negatívnym vplyvom na mikropodniky a MSP a na zamestnanosť. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Na podporu rozvoja každodenných obchodných operácií mikropodnikov a MSP, ako je výroba tovaru a poskytovanie služieb, výroba a používanie energie a organizácia logistiky, musí byť k dispozícii riadna ponuka praktických poradenských služieb a platforiem spolupráce. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby posilnili a podporili zriaďovanie služieb technologickej a manažérskej podpory pre mikropodniky a MSP a aby využívali plný potenciál rôznych nástrojov, najmä pri vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti a dohôd o partnerstve, s cieľom pomôcť podnikom zlepšiť energetickú a materiálovú efektívnosť a znížiť produkciu emisií a odpadu, aby sa minimalizovali náklady aj vplyvy na životné prostredie. EHSV tiež požaduje začlenenie environmentálnych aspektov do poradenských služieb v digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EHSV v snahe zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov mikropodnikmi a MSP navrhuje zriadiť „centrá obehového hospodárstva“ v rôznych regiónoch. Malo by to zlepšiť spoluprácu medzi podnikmi z rôznych sektorov a uľahčiť vývoj nových procesov recyklácie a opätovného využitia odpadu a vedľajších produktov vrátane demonštrácie nových technológií. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV žiada, aby sa mikropodniky a MSP a ich zástupcovia zapojili do prípravy odvetvových plánov opatrení v oblasti klímy na úrovni štátov, ako aj do koncipovania postupov transformácie na úrovni EÚ pre rôzne podnikateľské ekosystémy, čím sa tiež zlepšia poznatky o výmene najlepších postupov, správnom prideľovaní zdrojov a efektívnom vykonávaní. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Aby sa zlepšili a podporili investície do ekologizácie mikropodnikov a MSP, hospodárstva a spoločnosti ako celku, je potrebné zabezpečiť priaznivé investičné prostredie a umožniť mikropodnikom a MSP riadny prístup k financovaniu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby urýchlili investície mikropodnikov a MSP prostredníctvom:






  — | zabezpečenia priaznivého a povzbudzujúceho regulačného prostredia vrátane krátkych a zjednodušených postupov udeľovania povolení a obmedzenia zaťažujúcich administratívnych povinností, |
| --- | --- | --- |

3.4.1

—

zabezpečenia priaznivého a povzbudzujúceho regulačného prostredia vrátane krátkych a zjednodušených postupov udeľovania povolení a obmedzenia zaťažujúcich administratívnych povinností,

| — | zabezpečenia rýchleho, ľahkého, jednoduchého a vysledovateľného prístupu k financiám prispôsobeného rôznym potrebám MSP vyplývajúcich z ich typu, činnosti, umiestnenia, sektora atď., a to aj prostredníctvom cielených grantových nástrojov. |
| --- | --- |

—

zabezpečenia rýchleho, ľahkého, jednoduchého a vysledovateľného prístupu k financiám prispôsobeného rôznym potrebám MSP vyplývajúcich z ich typu, činnosti, umiestnenia, sektora atď., a to aj prostredníctvom cielených grantových nástrojov.

| 3.4.2 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby náležite zohľadnila nepriame vplyvy kritérií udržateľného financovania na mikropodniky a MSP. Platí to aj pre požiadavky na solventnosť pre banky a akékoľvek iné politické opatrenia v oblasti hospodárskej a fiškálnej politiky, ktoré majú nepriamy vplyv na schopnosť mikropodnikov a MSP investovať a fungovať, čo vedie k vytváraniu a udržaniu pracovných miest. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EHSV žiada, aby sa pri prideľovaní verejných financií na zelené investície dodržiavali pravidlá zdravej hospodárskej súťaže. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné monitorovať finančné toky pomocou vhodných ukazovateľov. Je dôležité poskytnúť mikropodnikom a MSP rovnaký prístup k verejnému obstarávaniu a investíciám, napríklad vo všeobecnej infraštruktúre, ako aj podporiť investície do ekologizácie samotných mikropodnikov a MSP, napríklad využívaním verejného financovania ako páky na súkromné investície. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Európska komisia v nadväznosti na nedávny vývoj na energetických trhoch uznala zraniteľnosť mikropodnikov a MSP spôsobenú zvyšujúcim sa rizikom energetickej chudoby (5). EHSV víta vymedzenie pojmu „zraniteľné mikropodniky“ a žiada, aby sa vynaložilo mimoriadne úsilie na to, aby sa im poskytla primeraná podpora pri riešení tejto záťaže. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby posilnili obchod s ekologickými riešeniami mikropodnikov a MSP tým, že vytvoria a zabezpečia vhodné trhové podmienky, ktoré budú spĺňať tieto kritériá:






  — | zabezpečia mikropodnikom a MSP rovnaké podmienky na jednotnom trhu, pokiaľ ide o obchod s produktmi, technológiami a so službami, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

zabezpečia mikropodnikom a MSP rovnaké podmienky na jednotnom trhu, pokiaľ ide o obchod s produktmi, technológiami a so službami, ktoré prispievajú k zelenej transformácii,

| — | zabezpečia, aby mikropodniky a MSP mali riadny prístup k poskytovaniu ekologických riešení pre verejný sektor v kontexte verejných obstarávaní týkajúcich sa napríklad výstavby, technológií a služieb. Je potrebné, aby sa postupy založené na kvalite stali pre takéto služby povinnými a aby sa znížili kapacitné požiadavky, ktoré bránia mikropodnikom a MSP v účasti na postupoch verejného obstarávania, |
| --- | --- |

—

zabezpečia, aby mikropodniky a MSP mali riadny prístup k poskytovaniu ekologických riešení pre verejný sektor v kontexte verejných obstarávaní týkajúcich sa napríklad výstavby, technológií a služieb. Je potrebné, aby sa postupy založené na kvalite stali pre takéto služby povinnými a aby sa znížili kapacitné požiadavky, ktoré bránia mikropodnikom a MSP v účasti na postupoch verejného obstarávania,

| — | umožnia ekologickým výrobkom, technológiám a službám mikropodnikov a MSP rovnaký prístup na zahraničné trhy prostredníctvom multilaterálnych a bilaterálnych obchodných dohôd. EHSV tiež nabáda členské štáty, aby náležite zohľadnili potreby mikropodnikov a MSP vo svojich činnostiach na podporu vývozu, |
| --- | --- |

—

umožnia ekologickým výrobkom, technológiám a službám mikropodnikov a MSP rovnaký prístup na zahraničné trhy prostredníctvom multilaterálnych a bilaterálnych obchodných dohôd. EHSV tiež nabáda členské štáty, aby náležite zohľadnili potreby mikropodnikov a MSP vo svojich činnostiach na podporu vývozu,

| — | zabezpečia konkurenčné podnikateľské prostredie pre podniky EÚ vo vzťahu k tretím krajinám s využitím všetkých prostriedkov diplomacie, a to aj v oblasti klímy, zdrojov a obchodnej politiky. Osobitná pozornosť by sa mala venovať Číne a iným rozvíjajúcim sa trhom prostredníctvom agilných a koordinovaných reakcií na ich náhle kroky, |
| --- | --- |

—

zabezpečia konkurenčné podnikateľské prostredie pre podniky EÚ vo vzťahu k tretím krajinám s využitím všetkých prostriedkov diplomacie, a to aj v oblasti klímy, zdrojov a obchodnej politiky. Osobitná pozornosť by sa mala venovať Číne a iným rozvíjajúcim sa trhom prostredníctvom agilných a koordinovaných reakcií na ich náhle kroky,

| — | zabezpečia, aby boli normy podporujúce zelenú transformáciu navrhnuté spôsobom, ktorý je vhodný pre mikropodniky a MSP, a umožnia inováciu presadzovaním ekvivalentných alternatívnych riešení. |
| --- | --- |

—

zabezpečia, aby boli normy podporujúce zelenú transformáciu navrhnuté spôsobom, ktorý je vhodný pre mikropodniky a MSP, a umožnia inováciu presadzovaním ekvivalentných alternatívnych riešení.

| 3.6 | S cieľom posilniť úlohu mikropodnikov a MSP pri vývoji nových ekologických riešení pre podniky, spotrebiteľov a spoločnosť ako celok požaduje EHSV nasledujúce opatrenia:






  — | Rôzne inovačné programy a iniciatívy musia byť pre mikropodniky a MSP ľahšie zrozumiteľné a prístupné a mali by sa poskytnúť usmernenia týkajúce sa rôznych nástrojov financovania dostupných v oblasti zelených inovácií vrátane nástrojov Európskeho investičného fondu. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Rôzne inovačné programy a iniciatívy musia byť pre mikropodniky a MSP ľahšie zrozumiteľné a prístupné a mali by sa poskytnúť usmernenia týkajúce sa rôznych nástrojov financovania dostupných v oblasti zelených inovácií vrátane nástrojov Európskeho investičného fondu.

| — | Financovanie by malo podporiť prístup mikropodnikov a MSP k inovačným ekosystémom a partnerstvám s poprednými veľkými spoločnosťami. Okrem toho by členské štáty mali uľahčiť spoluprácu medzi mikropodnikmi a MSP a univerzitami a výskumnými organizáciami pri vývoji nových produktov, technológií a riešení. |
| --- | --- |

—

Financovanie by malo podporiť prístup mikropodnikov a MSP k inovačným ekosystémom a partnerstvám s poprednými veľkými spoločnosťami. Okrem toho by členské štáty mali uľahčiť spoluprácu medzi mikropodnikmi a MSP a univerzitami a výskumnými organizáciami pri vývoji nových produktov, technológií a riešení.

| — | Vývoj spoločných dátových priestorov a ľahký prístup k nim pre mikropodniky a MSP by sa mal urýchliť s cieľom prispieť k rozvoju nových ekologických a digitálnych riešení vrátane riešení založených na umelej inteligencii. |
| --- | --- |

—

Vývoj spoločných dátových priestorov a ľahký prístup k nim pre mikropodniky a MSP by sa mal urýchliť s cieľom prispieť k rozvoju nových ekologických a digitálnych riešení vrátane riešení založených na umelej inteligencii.

| 3.7 | Aby sa zabezpečili náležité zručnosti potrebné na rozvoj a prevádzkovanie podnikov v súlade so zelenou transformáciou (6), EHSV požaduje:






  — | zabezpečiť, aby sa v učebných osnovách odborného a univerzitného štúdia a prístupoch kontinuálneho profesijného rozvoja plne zohľadňovali kompetencie a zručnosti potrebné pri zelenej transformácii, pričom by sa mal klásť dôraz na širší proces ekologizácie pracovných miest a vzájomnú závislosť medzi sektormi, |
| --- | --- | --- |

3.7

—

zabezpečiť, aby sa v učebných osnovách odborného a univerzitného štúdia a prístupoch kontinuálneho profesijného rozvoja plne zohľadňovali kompetencie a zručnosti potrebné pri zelenej transformácii, pričom by sa mal klásť dôraz na širší proces ekologizácie pracovných miest a vzájomnú závislosť medzi sektormi,

| — | podporovať úzku spoluprácu medzi poskytovateľmi vzdelávania a mikropodnikmi a MSP pri vytváraní ponuky odbornej prípravy vrátane modulov a mikrokurzov na zvyšovanie úrovne zručností v snahe vyhovieť potrebám podnikov, |
| --- | --- |

—

podporovať úzku spoluprácu medzi poskytovateľmi vzdelávania a mikropodnikmi a MSP pri vytváraní ponuky odbornej prípravy vrátane modulov a mikrokurzov na zvyšovanie úrovne zručností v snahe vyhovieť potrebám podnikov,

| — | využívať sociálny dialóg na identifikáciu potrieb a rozvoj zručností na pracoviskách. Vzhľadom na veľkosť a rozmanitosť mikropodnikov a MSP a špecifiká rôznych vnútroštátnych systémov má sociálny dialóg a spolupráca medzi zamestnávateľmi a zamestnancami v mikropodnikoch a MSP rôzne formy. |
| --- | --- |

—

využívať sociálny dialóg na identifikáciu potrieb a rozvoj zručností na pracoviskách. Vzhľadom na veľkosť a rozmanitosť mikropodnikov a MSP a špecifiká rôznych vnútroštátnych systémov má sociálny dialóg a spolupráca medzi zamestnávateľmi a zamestnancami v mikropodnikoch a MSP rôzne formy.

| 3.8 | EHSV požaduje vytvorenie vhodných ukazovateľov a praktických nástrojov, ktoré prispejú k systematickému monitorovaniu operácií a vplyvov podnikov v súvislosti so zelenou transformáciou. To by malo slúžiť aj na komunikáciu so širokým spektrom zainteresovaných strán. EHSV medzitým vyzýva tvorcov politiky EÚ, aby upustili od zavádzania zaťažujúcich oznamovacích povinností pre mikropodniky a MSP a aby zhodnotili aj nepriame dôsledky pre mikropodniky a MSP spôsobené požiadavkami na predkladanie správ zameranými na veľké spoločnosti. |
| --- | --- |

3.8

4.   Konkrétne pripomienky k slobodným povolaniam, remeslám a podnikom sociálneho hospodárstva

| 4.1 | Na zabezpečenie spravodlivej zelenej transformácie, v rámci ktorej sa na nikoho nezabudne, je nevyhnutné, aby sa politiky EÚ formulovali so zreteľom na ich potenciálny vplyv na obchod a remeslá. Títo hospodárski aktéri sú skutočne dôležití pre miestne hospodárstva, pretože poskytujú nevyhnutné tovary a služby prispôsobené potrebám spotrebiteľov, a to aj v geografických oblastiach, ktoré sú menej prepojené s mestskými centrami. Dialóg s ich zástupcami, ako sú podnikateľské organizácie a komory, umožňuje správne politické rozhodnutia, ktoré zohľadňujú možný vplyv v praxi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Na nájdenie optimalizovaných inovatívnych riešení pre zmenu klímy a iné environmentálne výzvy sú potrebné nezávislé odborné znalosti. Slobodné povolania reagujú na túto potrebu vo viacerých oblastiach hospodárstva a spoločnosti poskytovaním odborných, právnych, finančných a nefinančných odborných znalostí a poradenstva. EHSV požaduje celoeurópske opatrenia, ktoré by stimulovali členské štáty, aby podporovali reguláciu povolaní s cieľom zabezpečiť správne vykonávanie zelenej a digitálnej transformácie, napríklad v komplexných technických prístupoch, aby sa podporovali čo najviac trhovo orientované a najinovatívnejšie riešenia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zvýšenie udržateľnosti v miestnom a regionálnom územnom plánovaní možno zabezpečiť zlepšením poradenských služieb pre samosprávy. Je tiež dôležité ďalej rozvíjať koncepciu strategického environmentálneho hodnotenia v smere posudzovania udržateľnosti (ekologickej, hospodárskej a sociálnej). V postupoch verejného obstarávania v celej EÚ by sa mali uplatňovať klimatické a iné kritériá orientované na kvalitu, a tým podporovať inovácie mikropodnikov a MSP a uľahčiť im prístup k projektom, najmä v oblasti plánovacích služieb. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pri prechode na obehové hospodárstvo sú potrebné nové techniky, produkty a procesy. Napríklad v sektore stavebníctva si to vyžaduje recykláciu odpadu po renovácii a stavebného odpadu, opätovné použitie prvkov a zavádzanie nových stavebných materiálov, ako aj uznanie kvality sekundárnych stavebných materiálov a úzku spoluprácu medzi výrobcami, remeslami, odborníkmi a recyklačným priemyslom. Regionálne hodnotové reťazce a budovanie klastrov sa musia posilniť aj zapojením remesiel. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pokiaľ ide o uvedené témy, podniky sociálneho hospodárstva čelia v podstate rovnakým environmentálnym výzvam ako iné podniky. Je však potrebné náležite zohľadniť špecifické podmienky týchto podnikov, ako sa uvádza v početných stanoviskách EHSV, a to prostredníctvom cielených opatrení vychádzajúcich z najnovšieho akčného plánu EÚ pre sociálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.5

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Údaje z rýchleho prieskumu Eurobarometra č. 498. Správa o MSP, zelených trhoch a efektívnom využívaní zdrojov, s. 46, marec 2022.

1

(2)  Smit, S.J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future (Zameranie sa na MSP – Dlhodobá stratégia pre priemyselnú budúcnosť Európy), Tematická sekcia EP pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality života, PE 648.776, apríl 2020.

2

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(3)  Balík Fit for 55 obsahuje širokú škálu legislatívnych iniciatív, kde konečné rozhodnutie musia prerokovať inštitúcie. Kým sa tento proces nedokončí, mikropodniky a MSP môžu sledovať len čiastočné informácie a čeliť neistote ohľadom budúcnosti.

3

(4)  Zameranie sa na MSP, Tematická sekcia EP, apríl 2020.

4

(5)  COM(2021) 568 final, 14. 7. 2021, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568.

5

(6)  Tiež v súlade s Ú. v. EÚ C 56.

6

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prevody podnikov ako forma podpory udržateľného nárastu obnovy v sektore MSP

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/02)

| Spravodajkyňa: | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Mira-Maria KONTKANEN

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

8. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Prevody podnikov sú dôležitým strategickým procesom, ktorý zabezpečuje kontinuitu podnikov a zaisťuje zamestnanosť. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) preto navrhuje, aby politiky Európskej únie (EÚ) a členských štátov v oblasti obnovy a rastu pripisovali významnú úlohu podpore prevodu podnikov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Prevodmi podnikov sa ochraňuje sociálna štruktúra vidieckych oblastí, kde majú mikropodniky a malé a stredné podniky silné zastúpenie. Rozvoj dobre fungujúcich ekosystémov a podporných služieb v oblasti prevodov podnikov je kľúčový z hľadiska zachovania živobytia a hospodárstiev vidieckych oblastí a oblastí, ktorých priemyselné zameranie je jednostranné. EHSV sa domnieva, že by sa to malo zohľadniť pri vykonávaní dlhodobej vízie EÚ pre vidiecke oblasti a v akčnom pláne EÚ pre vidiek. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Úspešné prevody podnikov chránia existujúce pracovné miesta a vytvárajú nové pracovné miesta, ako aj vyhliadky zamestnancov do budúcnosti, pokiaľ ide o kontinuitu pracovných miest a profesijný rozvoj. EHSV nabáda členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy týkajúce sa podpory prevodov podnikov na zamestnancov, napríklad vo forme družstva (1) a iných podnikov sociálneho hospodárstva vo vlastníctve zamestnancov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Čím skôr sa podnikatelia začnú pripravovať na prevod, tým je prevod zvyčajne úspešnejší. Členské štáty musia zintenzívniť svoje činnosti na zvyšovanie informovanosti o prevodoch podnikov a pripraviť podniky a iné podporné organizácie na to, aby podporovali prevody mikropodnikov a malých a stredných podnikov a pomáhali pri nich. EHSV takisto žiada členské štáty, aby zaviedli a ďalej rozvíjali mechanizmy včasného varovania (2) pre mikropodniky a malé a stredné podniky v záujme podpory odolnosti, životaschopnosti a napokon aj prevoditeľnosti podniku. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Nadobúdanie existujúcich podnikov by sa malo aktívne podporovať ako rovnako atraktívna príležitosť pre začínajúcich podnikateľov ako vytvorenie startupu. Know-how týkajúce sa nákupu spoločnosti a sukcesie by malo byť súčasťou podnikateľského vzdelávania v rámci stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. EHSV preto žiada, aby sa vytvorili stimuly na prevod malých podnikov na mladých podnikateľov. K takýmto stimulom by mohlo patriť zvyšovanie informovanosti, poradenské služby, mentorstvo a prístup k financiám. Takisto by sa mohlo ďalej posilniť chápanie sociálneho dialógu zo strany mladých podnikateľov s cieľom zabezpečiť úspešné prevody podnikov pre všetky zainteresované strany. Rovnako by sa mali vytvoriť ďalšie stimuly pre prevody podnikov pre podnikateľky, aby sa zvýšil počet podnikateliek, ktorý je v súčasnosti príliš nízky. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Prekážkou úspešných prevodov podnikov je naďalej financovanie, pričom väčšina prevodov podnikov si vyžaduje vonkajšie financovanie. EHSV všetkým členským štátom dôrazne odporúča, aby zabezpečili dostupnosť finančných inštitúcií, ktoré by podporovali prevody mikropodnikov a malých a stredných podnikov, napríklad tým, že pomôžu so zábezpekami bankového úveru. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV odporúča, aby členské štáty zriadili vnútroštátne fóra zainteresovaných strán pre prevody podnikov, ktoré budú zastupovať verejné aj súkromné zainteresované strany. Fóra o prevodoch podnikov systematicky a dlhodobo umožňujú propagovať ich prevody. Takisto poskytujú priestor na pokračujúci dialóg medzi vnútroštátnymi expertmi a predstavujú efektívnejšie využívanie zdrojov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV sa domnieva, že vo všetkých členských štátoch EÚ by sa mali vytvoriť online platformy pre prevody podnikov a mali by byť prístupné aj pre mikropodniky a malé podniky. Mali by sa rozvíjať vzájomné prepojenia a synergie medzi rôznymi online platformami v členských štátoch a Európska komisia by mohla uľahčiť prepojenie medzi rôznymi online trhmi v EÚ. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Údaje o prevodoch podnikov sú v členských štátoch EÚ často nesúrodé, nedostatočné, zastarané a neporovnateľné. EHSV preto odporúča, aby Komisia a členské štáty naďalej zlepšovali databázu prevodov podnikov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Malo by sa zaviesť pravidelné preskúmanie situácie v oblasti prevodov podnikov v Európe, napríklad vo forme barometra prevodov podnikov pre celú EÚ, ktorý by takisto poskytoval podklady pre tvorbu politík založenú na faktoch. Výročné zhromaždenie EÚ pre MSP by sa malo využívať ako pravidelné diskusné fórum na výmenu skúseností v oblasti prevodov mikropodnikov a malých a stredných podnikov. Napokon by sa mali zvážiť rôzne iniciatívy na zvyšovanie informovanosti, napríklad zavedenie národného a/alebo európskeho týždňa prevodov podnikov. |
| --- | --- |

1.10

2.   Úvod

| 2.1 | Zvýšenie počtu úspešných prevodov podnikov by predstavovalo okamžité prínosy pre zamestnanosť, kontinuitu podnikania a európske hospodárstvo ako celok. V súlade s návrhmi Konferencie o budúcnosti Európy (3) prevody podnikov prispievajú k odolnejším a súdržnejším spoločnostiam. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prevody podnikov tvoria čoraz dôležitejšiu a prirodzenú súčasť strategického rozvoja, obnovy a rastu mikropodnikov a malých a stredných podnikov. Keďže obyvateľstvo Európy starne a počet podnikateľov, ktorí plánujú opustiť oblasť podnikania, narastá, úspešné prevody podnikov sú pre európske hospodárstvo mikropodnikov a malých a stredných podnikov čoraz dôležitejšie. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Každý rok dochádza v Európe k prevodu približne 450 000 spoločností s dvoma miliónmi zamestnancov. Odhaduje sa, že každý rok hrozí, že približne 150 000 podnikov nebude úspešne prevedených, v dôsledku čoho je ohrozených približne 600 000 pracovných miest, pričom najzraniteľnejšie voči neúspešným prevodom sú najmenšie podniky (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prevody podnikov môžu byť zložitými postupmi v dôsledku finančných, riadiacich, regulačných, administratívnych alebo trhových problémov, ako je spárovanie predávajúcich s kupujúcimi. Zároveň sa väčšina všetkých prevodov podnikov uskutočňuje v mikropodnikoch s obmedzenými zdrojmi. Prevod je často ťažší pre malé podniky, v ktorých dominantnú úlohu zohráva aktuálny vlastník (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dobre fungujúci ekosystém prevodov podnikov je nevyhnutný pre úspešné prevody a pomáha budovať dynamické trhy s prevodmi podnikov. Súčasťou ekosystémov v oblasti prevodov podnikov sú rôzne verejné a súkromné zainteresované strany: kupujúci, predávajúci, predchodcovia, nástupcovia, obchodní poradcovia, ako sú obchodní makléri, účtovníci, právnici a konzultanti, mediátori, finančné inštitúcie, organizácie na podporu podnikania, tvorcovia politík a zástupcovia akademickej obce. Činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti, ktorých cieľom je zvýšiť pripravenosť na prevody podnikov, sú dôležitou súčasťou tohto ekosystému. Situácia v oblasti prevodov podnikov sa v súčasnosti v jednotlivých členských štátoch a medzi regiónmi v rámci členských štátov výrazne líši, čím sa ponecháva priestor na vzájomné učenie a zlepšenie ekosystémov v oblasti prevodov podnikov v celej Európe. Konečnú zodpovednosť za prevod však vždy nesie podnikateľ. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Úspešná zmena vlastníctva môže viesť k zvýšeniu odolnosti, inovatívnosti a konkurencieschopnosti podniku. Ak podniky s novými vlastníkmi prijmú ekologickejšie a digitálnejšie obchodné modely, prevodmi podnikov sa takisto prispieva k zelenej a digitálnej transformácii sektora mikropodnikov a malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandémia ochorenia COVID-19 takisto poukázala na potrebu posilniť odolnosť európskych podnikov a zabezpečiť lepšie plánovanie pripravenosti. Na to, aby bol prevod úspešný, spoločnosť a jej obchodný model by mali byť zdravé a odolné voči vonkajším otrasom. Šance na úspešný prevod zvyšuje finančné zdravie a odolnosť. |
| --- | --- |

2.7

3.   Kontext

| 3.1 | Prevody podnikov sú súčasťou politiky EÚ v oblasti podnikania od začiatku 90. rokov. Európska komisia vypracovala v roku 1994 odporúčanie (6) na zlepšenie rámcových podmienok pre prevody podnikov v členských štátoch. V tomto odporúčaní sa navrhuje súbor opatrení pre členské štáty na zlepšenie situácie podnikov, ktoré sa pripravujú na prevod. Tieto opatrenia zahŕňajú činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti a pripravenosti, zlepšenie finančného prostredia pre prevody podnikov, sprístupnenie legálnych možností reštrukturalizácie, poskytnutie právnych prostriedkov na zabezpečenie kontinuity partnerstva v prípade smrti partnera alebo vlastníka, zabezpečenie toho, aby dane z dedičstva alebo darovania nebránili prevodom, a uľahčenie prevodu podnikov na tretie strany prostredníctvom vhodných daňových pravidiel. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odvtedy Európska komisia opätovne preskúmala odporúčanie v roku 2006 a uverejnila Oznámenie (7), ktorým sa implementuje program Lisabonskej stratégie Spoločenstva pre rast a zamestnanosť – Prevody podnikov – Kontinuita prostredníctvom nového začiatku. V opätovnom preskúmaní sa zdôraznilo, že vykonávanie odporúčania z roku 1994 si stále vyžaduje ďalšie úsilie. Okrem výzvy na vykonávanie odporúčania z roku 1994 oznámenie z roku 2006 obsahovalo ďalšie odporúčania na podporu prevodov podnikov, ako napríklad zvýšenú politickú pozornosť venovanú prevodom podnikov, poskytovanie špecializovanej podpory a mentorstva, organizovanie transparentných trhov s prevodmi a vytvorenie infraštruktúry na podporu prevodov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Európska komisia v roku 2013 zhodnotila pokrok v plnení odporúčaní z roku 2006. Všeobecným záverom bolo, že od oznámenia z roku 2006 sa nedosiahol dostatočný pokrok vo vykonávaní opatrení na zlepšenie rámca pre prevody podnikov. Nedostatky uvedené v hodnotení sa týkali oblastí, ako sú daňové pravidlá pre tretie strany alebo zamestnancov, alebo poskytovania špecializovanej podpory a finančných stimulov. V hodnotení sa takisto poukázalo na to, že prevodom podnikov sa na rozdiel od politiky zakladania podnikov nevenovala dostatočná politická pozornosť na úrovni EÚ, ani na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Európska komisia v roku 2020 uverejnila stratégiu EÚ pre MSP (8), v ktorej opätovne potvrdila svoj záväzok pokračovať v práci na uľahčovaní prevodov podnikov a podporovať členské štáty v ich úsilí o vytvorenie podnikateľského prostredia priaznivého pre prevody. Európska komisia sa nedávno zamerala na zlepšenie dôkazových podkladov pre prevody podnikov a v roku 2021 uverejnila správu (9). Opatrenia Európskej komisie a osvedčené postupy financované z prostriedkov EÚ možno sledovať na webovej stránke Európskej komisie (10). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV tiež uznal význam prevodov mikropodnikov a malých a stredných podnikov a požaduje rýchle opatrenia na uľahčenie a zefektívnenie týchto prevodov s primeranými nákladmi (11). EHSV vo svojom stanovisku na tému Stratégia EÚ pre MSP tiež žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala cezhraničným prevodom mikropodnikov a malých a stredných podnikov s cieľom riešiť vysoké náklady spojené s týmito transakciami a odstrániť podstatné rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi (12). EHSV v nadväzujúcom stanovisku k stratégii EÚ pre MSP (13) ilustruje potenciál úspešných prevodov podnikov zvýšiť digitalizáciu a udržateľnosť podnikov v súlade s cieľmi dvojakej transformácie EÚ. |
| --- | --- |

3.5

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Prevody podnikov sú pre mikropodniky a malé a stredné podniky čoraz dôležitejšou témou v dôsledku európskej demografie a starnúcich podnikateľov. Približne 90 % prevodov podnikov sa týka mikropodnikov (14). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zvýšenie počtu úspešných prevodov podnikov predstavuje okamžité prínosy pre európske hospodárstvo. V porovnaní so startupmi sa úspešne prevedeným podnikom lepšie darí z hľadiska prežitia, obratu, zisku, inovatívnosti a zamestnanosti (15). Podľa Európskej komisie si existujúce spoločnosti zachovávajú v priemere päť pracovných miest, zatiaľ čo startupy vytvárajú v priemere iba dve pracovné miesta (16). Podpora prevodov podnikov je preto najlepšou možnosťou ako podporiť podnikateľský rast. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Prevodmi podnikov sa ochraňuje sociálna štruktúra vidieckych oblastí, kde majú mikropodniky a malé a stredné podniky silné zastúpenie. Odhaduje sa, že aspoň jedna tretina európskych mikropodnikov a malých a stredných podnikov sa nachádza vo vidieckych oblastiach. Zabezpečujú hospodársku a sociálnu súdržnosť týchto oblastí prostredníctvom svojich služieb pre občanov, spotrebiteľov a miestnych hospodárskych činností, ako aj prostredníctvom zamestnanosti, ktorú poskytujú (17). Prevody podnikov pomáhajú zabrániť strate miestnych odborných znalostí v oblasti remesiel. Miestne sektory remesiel a maloobchodu často pozitívne prispievajú k rozmanitému výberu spotrebiteľov na trhu a ponúkajú alternatívu k uniformným maloobchodným reťazcom. Úspešný prevod pre spotrebiteľov znamená pokračovanie a často zlepšovanie služieb a výrobkov. Rozvoj dobre fungujúcich ekosystémov a podporných služieb v oblasti prevodov podnikov je kľúčový z hľadiska zachovania živobytia a hospodárstiev oblastí, ktorých priemyselné zameranie je jednostranné, a vidieckych oblastí, čo má osobitný význam najmä pre odvetvie poľnohospodárstva a spracovania potravín. Úspešné prevody ponúkajú aj cestu na urýchlenie dvojakej transformácie vo vidieckych oblastiach prostredníctvom transformácie iniciovanej zmenou vlastníctva. EHSV sa domnieva, že rozvoj ekosystémov a podporných služieb v oblasti prevodov podnikov by mal byť súčasťou vykonávania dlhodobej vízie EÚ pre vidiecke oblasti a akčného plánu pre vidiek. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Podpora prevodov podnikov je prospešná aj pre zamestnancov, pretože sa tým zachovávajú pracovné miesta a kontinuita činností. Najmä v mikropodnikoch a malých a stredných podnikoch sú zamestnanci najcennejším vkladom, ktorý sa prevádza na nového vlastníka. Preto je v prípade prevodov podnikov dôležité zabezpečiť dobré životné podmienky zamestnancov. Noví majitelia často pristupujú k prevodu s nadšením s cieľom rozvíjať a rozširovať podnik. To znamená aj lepšie vyhliadky zamestnancov do budúcnosti z hľadiska kontinuity pracovných miest a profesijného rozvoja. EHSV nabáda členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy týkajúce sa prevodov, v rámci ktorých môžu zamestnanci pokračovať v práci a rozvíjať činnosti prevzatím svojho podniku, napríklad vo forme družstva a iných foriem podnikov v sociálnom hospodárstve vo vlastníctve zamestnancov (18), ktoré preukázali svoju odolnosť voči krízovým situáciám. Podpora sociálneho dialógu a včasnej informovanosti taktiež uľahčuje odkúpenie podniku zamestnancami. Je to v súlade so stanoviskom EHSV INT/925 (19), v ktorom sa zdôrazňuje, že odkúpenie podniku zamestnancami je osvedčeným postupom na oživenie podnikov v kríze, ale aj na postúpenie MSP, ktorých vlastníci nemajú svojich nástupcov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Podpora prevodov podnikov musí zohrávať výraznú úlohu v politikách obnovy a rastu EÚ a členských štátov. EHSV podporuje dlhodobé a strategické úsilie Komisie, ako aj organizácií na podporu prevodov podnikov, ako je Transeo (20), zamerané na vytvorenie priaznivejšieho prostredia pre prevody v Európe. Stále však existuje priestor na zlepšenie. Úroveň pozornosti, súčasná celková funkčnosť ekosystému prevodov podnikov a rozsah opatrení na podporu ich prevodov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. V rýchlo sa rozvíjajúcom podnikateľskom prostredí musia podnikatelia využívať príležitosti na rast, a to interne aj prostredníctvom nadobúdania. Mali by sa vziať do úvahy všetky druhy prevodov vlastníctva vrátane dedenia v rodine, odkúpenia externým aj interným manažmentom, strategického nadobudnutia a odkúpenia podniku zamestnancami. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Aby bol prechod Európy na digitálne a zelené hospodárstvo úspešný, musia sa zapojiť mikropodniky a malé a stredné podniky. Prevody podnikov sú prirodzeným spôsobom transformácie obchodného modelu mikropodnikov a malých a stredných podnikov na ekologickejší a digitálnejší model, ktorý podporuje ich digitálnu a ekologickú transformáciu. Úspešná zmena vlastníctva môže viesť k zvýšeniu odolnosti, inovatívnosti a konkurencieschopnosti podniku. Takisto z hľadiska zdrojov je kúpa existujúceho podniku s výrobnými aktívami často šetrnejšia k životnému prostrediu než nákup nových. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Obzvlášť v prípade, že sa podnik prevádza zo starnúceho podnikateľa na mladšieho, je pravdepodobné, že mladý podnikateľ je lepšie vybavený na to, aby do nadobudnutého podniku začlenil nové technológie, výrobné metódy a udržateľné obchodné modely. EHSV preto požaduje vytvorenie ďalších stimulov, ako je zvyšovanie informovanosti, poradenské služby, mentorstvo a prístup k financiám, na účel prevodu mikropodnikov a malých a stredných podnikov na mladých podnikateľov. Taktiež by sa malo viac podporiť chápanie sociálneho dialógu zo strany mladých podnikateľov, napríklad zavedením modulov zameraných na sociálny dialóg do odbornej prípravy v oblasti podnikania. Začatie podnikania nadobudnutím existujúceho podniku by sa malo aktívne propagovať ako možnosť, ktorá je rovnako príťažlivá ako založenie nového podniku. Rovnako by sa mali vytvoriť ďalšie stimuly pre prevody podnikov pre podnikateľky, aby sa zvýšil počet podnikateliek, ktorý je v súčasnosti príliš nízky. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V drvivej väčšine prípadov prevodov podnikov je potrebné vonkajšie financovanie. Vzhľadom na rastúce regulačné požiadavky vo finančnom sektore treba v súvislosti s podporou prevodov podnikov zdôrazniť dva kľúčové finančné nástroje. Po prvé, očividne sú potrebné zábezpeky na financovanie balíkov spojených s prevodmi podnikov. Rastúci podiel obchodných aktív je však nemateriálny a od bankového sektora sa vyžaduje, aby dodržiaval čoraz prísnejšie pravidlá. Každý členský štát potrebuje prevádzkovateľa alebo organizáciu, ktorá poskytuje zábezpeku bankových úverov. Po druhé, vytvorením regulačného rámca EÚ sa zvyšuje dopyt po kapitálovom financovaní. Existuje viacero kupujúcich, ktorí by boli kvalifikovaní na vykonávanie cieľovej obchodnej činnosti, no chýba im kapitálové financovanie. EHSV dôrazne nabáda Európsku komisiu, aby zohrávala proaktívnu úlohu pri podpore rozvoja oboch týchto finančných nástrojov v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | V budúcnosti sa bude čoraz väčší počet rodinných mikropodnikov a malých a stredných podnikov prevádzať na tretie strany. Na prilákanie kupujúcich tretích strán musí byť podnik v životaschopnom a ekonomicky zdravom a príťažlivom stave. Čím skôr sa podnikatelia na prevod pripravia, tým je prevod zvyčajne úspešnejší. Členské štáty musia zintenzívniť svoje činnosti na zvyšovanie informovanosti o prevodoch podnikov a pripraviť podniky a iné podporné organizácie na to, aby podporovali prevody mikropodnikov a malých a stredných podnikov a pomáhali pri nich. Pokiaľ ide o pomoc podnikateľovi pri vrátení podniku do finančne životaschopného stavu a príprave na prevod, dôležitá môže byť aj podpora v podobe včasného varovania ponúkaná podnikom vo finančných ťažkostiach. EHSV preto vyzýva členské štáty, aby zaviedli a ďalej rozvíjali podporné mechanizmy včasného varovania pre mikropodniky a malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

4.9

V aktuálnej štúdii o podpore prevodov podnikov v európskych krajinách (21) sa uvádzajú postupy na podporu týchto prevodov v členských štátoch, ktoré by sa mohli zopakovať aj v iných krajinách. EHSV podporuje odporúčanie pre členské štáty uvedené v štúdii, aby zriadili vnútroštátne fóra zainteresovaných strán v oblasti prevodov podnikov, ktoré by zastupovali verejné aj súkromné zainteresované strany. Spolupráca zainteresovaných strán je potrebná na všetkých úrovniach, a to regionálnej, vnútroštátnej aj medzinárodnej. Fóra pre prevody podnikov ponúkajú – prostredníctvom priebežného dialógu medzi národnými expertmi – systematický a dlhodobý prístup k podpore prevodov podnikov a predstavujú efektívnejšie využívanie zdrojov. Napokon by sa mohol medzi rôznymi vnútroštátnymi fórami na výmenu najlepších postupov v oblasti podpory prevodov podnikov v členských štátoch nadviazať cezhraničný dialóg podporovaný Európskou komisiou.

| 4.10 | EHSV odporúča, aby členské štáty pri podpore prevodov podnikov v plnej miere využívali digitálne technológie. Online platformy pre prevody podnikov, ktoré vo väčšine prípadov vlastnia a spravujú súkromné zainteresované strany, by sa mali rozvíjať vo všetkých členských štátoch a mali by byť prístupné aj mikropodnikom a malým podnikom. Mali by sa rozvíjať vzájomné prepojenia a synergie medzi rôznymi online platformami v členských štátoch a Európska komisia by mohla uľahčiť prístup k rôznym online trhom v členských štátoch. Okrem toho sa zvyšuje počet cezhraničných prevodov malých podnikov. Lepšia spolupráca medzi vnútroštátnymi online platformami by bola nákladovo efektívnym spôsobom, ako umožniť malým podnikom preskúmať potenciálnych cieľových vlastníkov v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Úspešná tvorba európskych politík v oblasti prevodov podnikov si vyžaduje lepší zber údajov. Údaje o prevodoch podnikov sú aj v súčasnosti nesúrodé a neporovnateľné. EHSV odporúča, aby Komisia a členské štáty prijali navrhované kroky na zlepšenie databázy prevodov podnikov. Tieto kroky boli nedávno popísané v štúdii Improving the evidence base on transfer of business in Europe (22) (Zlepšovanie dôkazových podkladov v oblasti prevodu podnikov v Európe). EHSV tiež odporúča, aby sa vypracoval barometer prevodov podnikov pre celú EÚ, ktorý by podával správy raz za štyri roky a poskytoval by podklady k tvorbe politiky založenej na faktoch a lepších údajoch. Napokon by sa mali zvážiť rôzne iniciatívy na zvyšovanie informovanosti, napríklad zavedenie národného a/alebo európskeho týždňa prevodov podnikov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EHSV navrhuje, aby Komisia okrem lepšieho zberu údajov pravidelne skúmala situáciu v oblasti prevodov podnikov v Európe. Výročné zhromaždenie MSP EÚ by sa malo využívať ako pravidelné diskusné fórum na výmenu skúseností v oblasti prevodov mikropodnikov a malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

4.12

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Napríklad vo Francúzsku existuje rámec na organizáciu a uľahčenie prevodu spoločnosti na zamestnancov a na posilnenie hospodárskej činnosti území uľahčením prevodu mikropodnikov a malých a stredných podnikov.

1

(2)  Mechanizmus včasného varovania je poradenská a podporná služba pre spoločnosti vo finančných ťažkostiach, ktorej cieľom je včasná intervencia v záujme predchádzania konkurzu životaschopných podnikov.

2

(3)  Konferencia o budúcnosti Európy, správa o konečnom výsledku, máj 2022.

3

(4)  Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy (Dynamika podnikov: startupy, prevody podnikov a konkurz), Európska komisia, 2011.

4

Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy

(5)  Oznámenie Európskej komisie, ktorým sa implementuje program Lisabonskej stratégie Spoločenstva pre rast a zamestnanosť – Prevody podnikov – Kontinuita prostredníctvom nového začiatku, COM(2006) 117 final, s. 4.

5

(6)  Odporúčanie Komisie zo 7. decembra 1994 o prevode malých a stredných podnikov (94/1069/EC).

6

(7)  Oznámenie Európskej komisie, ktorým sa implementuje program Lisabonskej stratégie Spoločenstva pre rast a zamestnanosť – Prevody podnikov – Kontinuita prostredníctvom nového začiatku, 2006 COM(2006) 117 final.

7

(8)  Oznámenie Európskej komisie, Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu, 2020, COM(2020) 103 final.

8

(9)  Európska komisia, Výkonná agentúra pre malé a stredné podniky (EASME), Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report (Zlepšenie dôkazových podkladov pre prevod podnikov v Európe: záverečná správa), Úrad pre publikácie, 2021.

9

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_sk.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6. 2018, s. 1;

11

(12)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 210.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 7.

13

(14)  Európska komisia, EASME, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: executive summary (Zlepšenie dôkazových podkladov pre prevody podnikov v Európe: zhrnutie), Úrad pre publikácie, 2021.

14

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: executive summary

(15)  Tall, Varamäki & Viljamaa, Transfer Promotion in European Countries (Podpora prevodov podnikov v európskych krajinách), Seinäjoki 2021, s. 8.

15

Transfer Promotion in European Countries

(16)  Komisia Európskych spoločenstiev (2006), Transfer of Businesses: Continuity through a new beginning (Prevody podnikov: Kontinuita prostredníctvom nového začiatku), Brusel, s. 3 – 4.

16

Transfer of Businesses: Continuity through a new beginning

(17)  SMEunited, Pozícia k Dlhodobej vízii pre vidieckej oblasti EÚ, apríl 2022.

17

(18)  Napríklad spoločnosti vo vlastníctve zamestnancov („sociedades laborales“) v Španielsku.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 13.

19

(20)  Transeo je medzinárodná nezisková organizácia, v ktorej sa spájajú odborníci na prevody a nadobudnutia malých a stredných podnikov z Európy aj mimoeurópskych krajín.

20

(21)  Tall, Varamäki & Viljamaa, Transfer Promotion in European Countries (Podpora prevodov podnikov v európskych krajinách), Seinäjoki 2021, s. 8.

21

Transfer Promotion in European Countries

(22)  Európska komisia, Výkonná agentúra pre malé a stredné podniky, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report (Zlepšovanie dôkazových podkladov v oblasti prevodov podnikov v Európe: záverečná správa), Úrad pre publikácie, 2021.

22

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/03)

| Spravodajkyňa: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Judith VORBACH

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 123/26/12 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

9. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

123/26/12

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Týmto stanoviskom EHSV objasňuje myšlienku sociálnej taxonómie s cieľom podnietiť diskusiu. EHSV vyzýva Komisiu, aby uverejnila oneskorenú správu, v ktorej sa opisujú ustanovenia, ktoré by boli potrebné na rozšírenie rozsahu pôsobnosti taxonómie na „iné ciele udržateľnosti vrátane sociálnych cieľov“, ako sa vyžaduje v nariadení o taxonómii (1) (ďalej len „nariadenie“). EHSV sa zasadzuje za funkčne životaschopnú a koncepčne spoľahlivú sociálnu taxonómiu, aby sa využili príležitosti a zároveň zvládli výzvy. Taxonómia EÚ by mala byť v súlade s holistickým prístupom vrátane environmentálnej, ako aj sociálnej udržateľnosti. Vzhľadom na výzvy zelenej transformácie, hospodárske a sociálne vplyvy pandémie, vojnu na Ukrajine v dôsledku ruskej agresie a z toho vyplývajúcu napätú geopolitickú situáciu EHSV opakovane požaduje vyváženú hospodársku politiku a väčšie zameranie sa na sociálne ciele. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Minimálne záruky nariadenia sú vítané a mali by sa dôkladne zaviesť. Nestačia však na zabezpečenie sociálnej udržateľnosti pre pracovníkov, spotrebiteľov a komunity. Taxonómia EÚ by pomohla uspokojiť naliehavé investičné potreby v sociálnej oblasti prostredníctvom nasmerovania investícií týmto smerom. Dokonca nadobudne ešte väčší význam, ak bude súčasťou celkovej politiky zameranej na sociálnu spravodlivosť a začlenenie. Spravodlivá transformácia si vyžaduje udržateľné sociálne podmienky a sociálna taxonómia by mohla poskytnúť dlho očakávané usmernenia. EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla odhad finančných prostriedkov potrebných na vykonanie Európskeho piliera sociálnych práv. Celkovo budú verejné investície naďalej zohrávať kľúčovú úlohu v oblasti verejných služieb. Financovanie sociálneho zabezpečenia prostredníctvom vládnych výdavkov a stabilné systémy sociálneho zabezpečenia sú naďalej kľúčové. Spoločne dohodnutá sociálna taxonómia by však mohla poskytnúť usmernenia pre investície s kladnými sociálnymi účinkami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV odporúča, aby sa v správe Komisie dodržiaval viacúrovňový prístup založený na rozmanitosti, ktorý navrhuje platforma pre udržateľné financovanie (2) (ďalej len „platforma“). Užitočné by bolo začleniť sociálnu taxonómiu do legislatívneho prostredia EÚ v oblasti udržateľného financovania a riadenia, pričom treba mať na pamäti, že je potrebné vykonať ešte veľa práce. Dôležitým doplnkom sociálnej taxonómie, na základe ktorého by sa dali posudzovať a hodnotiť opatrenia, by bola najmä navrhovaná smernica o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov. Dobre navrhnutá sociálna taxonómia by takisto prispela k riešeniu potenciálneho problému uvádzania nepravdivých informácií s cieľom vyvolať dojem sociálnej angažovanosti (social washing). EHSV odporúča začať s jednoduchými a jasnými usmerneniami, zabezpečiť jednoduché a transparentné postupy a postupne ich doplniť v neskoršom štádiu. Konečným cieľom by mala byť úzka integrácia sociálnej a environmentálnej taxonómie, ale ako prvý krok môžu byť praktické vzájomné minimálne záruky. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V taxonómii EÚ by sa mali uvádzať činnosti a spoločnosti, ktoré výrazne prispievajú k sociálnej udržateľnosti a predstavujú zlatý štandard, ktorý odráža vyššiu úroveň ambícií, ako je stanovené v právnych predpisoch. EHSV víta navrhované ciele platformy týkajúce sa dôstojnej práce, primeranej životnej úrovne a inkluzívnych a udržateľných komunít. Hoci ako základ by mali slúžiť rôzne medzinárodné zásady a zásady EÚ, EHSV odporúča najmä odvolávať sa na Európsky pilier sociálnych práv a príslušné ciele udržateľného rozvoja, ako je cieľ udržateľného rozvoja 8 týkajúci sa dôstojnej práce. V každom prípade musí byť dodržiavanie ľudských práv a základných pracovných práv podmienkou súladu s taxonómiou. Dodržiavanie kolektívnych zmlúv a mechanizmov spolurozhodovania v súlade s príslušnými vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi má zásadný význam a malo by predstavovať zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ (3). Usmernenia s pozitívnym sociálnym vplyvom, ktoré sú založené na dohode sociálnych partnerov, by sa mali považovať za zlučiteľné s taxonómiou. Treba mať na pamäti, že úroveň pokrytia kolektívnym vyjednávaním sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši a v 22 z nich klesla, čo je problém, ktorý sa rieši v smernici o minimálnej mzde. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV žiada, aby sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti boli plne zapojení do navrhovania sociálnej taxonómie, jednak pretože sa ich týka a musia si plniť povinnosti v oblasti vykazovania, jednak aby sa zachovala ich spoluzodpovednosť. EHSV spochybňuje nadmerné používanie delegovaných aktov v oblasti taxonómie, pretože sa rieši široká škála politických otázok. Cieľom taxonómie je poskytnúť transparentnosť investorom, spoločnostiam a spotrebiteľom. V budúcnosti by sa malo riadne posúdiť a prediskutovať jej potenciálne využitie vládnymi inštitúciami ako referencie pre programy pomoci a financovania. Každé rozsiahlejšie použitie musí podliehať príslušnému rozhodovaciemu procesu. Je potrebné zabrániť neprimeranému zasahovaniu do vnútroštátnych právnych predpisov a autonómie sociálnych partnerov. Napokon treba vylúčiť nebezpečenstvo používania nepravdivých informácií s cieľom vyvolať dojem sociálnej angažovanosti (social washing). Mali by sa vytvoriť mechanizmy na vybavovanie sťažností pre odbory, zamestnanecké rady, spotrebiteľské organizácie a ďalších predstaviteľov organizovanej občianskej spoločnosti a príslušné vnútroštátne orgány by mali niesť väčšiu zodpovednosť za vykonávanie svojich povinností v oblasti kontroly. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV by chcel zdôrazniť ďalšie výhody súvisiace so sociálnou taxonómiou. Po prvé, rastúci dopyt po sociálne orientovaných investíciách by sa mal podporiť poskytnutím spoľahlivej taxonómie, ktorá tvorí koherentnú koncepciu merania sociálnej udržateľnosti. Po druhé, sociálne škodlivé činnosti sa môžu premietnuť do hospodárskych rizík a taxonómia by mohla pomôcť tieto riziká minimalizovať. Po tretie, transparentnosť je kľúčová pre efektívnosť kapitálového trhu a mohla by prispieť aj k sociálnemu vnútornému trhu, ako sa uvádza v článku 3 ZFEÚ. Podporilo by to rovnaké podmienky, zabránilo by sa nespravodlivej hospodárskej súťaži a zviditeľnili by sa spoločnosti a organizácie, ktoré prispievajú k sociálnej udržateľnosti. Po štvrté, EÚ by mala stavať na svojich silných stránkach a snažiť sa stať sa vzorom a lídrom v oblasti environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Mala by sa obnoviť diskusia o ratingovej agentúre EÚ. EHSV takisto opakuje svoju výzvu, aby poskytovatelia finančných a mimofinančných údajov podliehali riadnej regulácii a dohľadu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV upozorňuje aj na výzvy a možné riešenia. Po prvé vznikajú obavy z uzavretia trhu. Investície sa však zakladajú aj na iných kritériách, ako je očakávaná návratnosť, ktorá môže prevládnuť nad cieľmi udržateľnosti, a existuje veľa prípadov synergií medzi záujmami investorov a iných zainteresovaných strán. V každom prípade sa nesúlad s taxonómiou nesmie považovať za škodlivý a Komisia by to mala jasne uviesť. Mal by sa klásť väčší dôraz na vplyv udržateľných investícií na činnosti reálnej ekonomiky. Po druhé vymedzenie toho, čo by malo byť zahrnuté do taxonómie, bude kontroverzné. To je presne dôvod, prečo by proces vymedzovania mal podliehať demokratickej diskusii a rozhodovaniu. Mohla by sa tak vyvinúť spoločná a spoľahlivá myšlienka udržateľnosti, na ktorú by sa mohli a mali odvolávať jednotlivé subjekty. Úspech taxonómie je spojený s jej dôveryhodnosťou a zahrnuté aktivity musia byť v súlade so všeobecne uznávaným vymedzením udržateľnosti. Po tretie sociálna taxonómia by mohla viesť k dodatočným požiadavkám na podávanie správ. EHSV vyzýva Komisiu, aby ich minimalizovala a zároveň zabránila prekrývaniu. Poradenstvo a poskytovanie služieb súvisiacich s taxonómiou zákonne oprávnenou agentúrou môže byť užitočné najmä pre malé a stredné podniky, družstvá a neziskové obchodné modely. Okrem toho by finančné inštitúcie mali byť nabádané, aby poskytovali posúdenia sociálnych vplyvov investícií, ako to v súčasnosti robia banky založené na hodnotách na celom svete. |
| --- | --- |

1.7

2.   Kontext stanoviska

| 2.1 | Rámec udržateľného financovania EÚ by mal pomôcť nasmerovať súkromné finančné toky na udržateľné hospodárske činnosti. Akčný plán pre udržateľné financovanie z roku 2018 pozostáva z taxonómie, systému zverejňovania informácií pre spoločnosti a investičných nástrojov vrátane referenčných hodnôt, noriem a označení, zatiaľ čo obnovená stratégia udržateľného financovania na rok 2021 sa zameriava na financovanie prechodu reálnej ekonomiky na udržateľnosť, ako aj na inkluzívnosť, odolnosť, prínos finančného sektora a globálne ciele. V tomto rámci EÚ pracovala na rôznych legislatívnych iniciatívach, v ktorých zohráva kľúčovú úlohu taxonómia EÚ. EHSV poukazuje na svoje príslušné stanoviská (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Taxonómia EÚ by mala zabezpečiť transparentnosť pre investorov a spoločnosti a podporiť ich pri identifikácii udržateľných investícií. Nariadenie predstavuje klasifikačný systém, ktorý sa zameriava na šesť environmentálnych cieľov v oblastiach zmiernenia zmeny klímy, adaptácie na zmenu klímy, vody, biodiverzity, predchádzania znečisťovaniu a obehového hospodárstva. Environmentálne udržateľná investícia musí významne prispievať k dosiahnutiu jedného alebo viacerých z týchto cieľov, nesmie nijako významne narúšať plnenie žiadneho z nich (zásada „nespôsobovať významnú škodu“) a spĺňať prahy účinnosti (označované ako technické kritériá preskúmania). Musí tiež spĺňať minimálne sociálne záruky a záruky súvisiace so správou a riadením (článok 18). Spoločnosti preto musia zaviesť postupy, aby zabezpečili zosúladenie činnosti s usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky, s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, s Deklaráciou Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a Medzinárodnou listinou ľudských práv. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V článku 26 nariadenia sa Komisia poveruje, aby do konca roka 2021 zverejnila správu s opisom ustanovení, ktoré by boli potrebné na rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti na „iné ciele udržateľnosti vrátane sociálnych cieľov“. To poukazuje na zámer rozšíriť jeho rozsah pôsobnosti, ale stále si to nevyžaduje zavedenie sociálnej taxonómie. V súlade s nariadením bola podskupina platformy pre sociálnu taxonómiu poverená úlohou preskúmať rozšírenie taxonómie na sociálne ciele. Jej záverečná správa o sociálnej taxonómii bola vydaná vo februári 2022 (5), čo je neskôr, ako bolo oznámené, a očakáva sa, že Komisia na základe toho vypracuje svoju správu. Okrem toho sa od platformy žiada, aby Komisii poradila pri uplatňovaní článku 18, t. j. poskytla usmernenia o tom, ako by spoločnosti mohli dodržiavať minimálne záruky, a o prípadnej potrebe doplniť požiadavky článku. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Platforma navrhuje štruktúru sociálnej taxonómie v rámci súčasného legislatívneho prostredia EÚ v oblasti udržateľného financovania a správy a riadenia. V prípade zavedenia sociálnej taxonómie by regulačné prostredie poskytli ďalšie ustanovenia vrátane navrhovanej smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov, ktorou sa nahradí smernica o zverejňovaní nefinančných informácií a zavedú normy EÚ týkajúce sa povinného zverejňovania informácií o udržateľnosti, nariadenia o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore financií a smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti. Predovšetkým v navrhovanej smernici o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov sa vyžaduje, aby spoločnosti riešili aj súbor informácií o sociálnych témach a podávali správy o faktoroch správy a riadenia a očakáva sa, že zlepší zverejňovanie v súvislosti so sociálnymi záležitosťami. Preto by bola dôležitým doplnkom sociálnej taxonómie, na základe ktorej možno tieto záležitosti merať a hodnotiť. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Napriek istým rozdielom platforma navrhuje sledovať štrukturálne aspekty environmentálnej taxonómie. Navrhuje tri hlavné ciele doplnené o čiastkové ciele. Cieľ dôstojnej práce zahŕňa čiastkové ciele, ako je posilnenie sociálneho dialógu, podpora kolektívneho vyjednávania a životné minimum, ktoré zaručuje dôstojný život. Cieľ primeranej životnej úrovne zahŕňa zdravé a bezpečné výrobky, kvalitnú zdravotnú starostlivosť a kvalitné bývanie a cieľ inkluzívnych a udržateľných komunít by mal tiež podporovať rovnosť a inkluzívny rast a podporovať udržateľné živobytie. Navrhované minimálne záruky sa vzťahujú na environmentálne, vládne a sociálne ciele, aby sa predišlo nezrovnalostiam, ako napríklad to, že by spoločnosť vykonávajúca udržateľné činnosti bola zapojená do porušovania ľudských práv. Okrem toho by sa mali osloviť príslušné zainteresované strany, a to konkrétne pracovná sila subjektu a pracovníci hodnotového reťazca, koncoví používatelia a dotknuté komunity. Navrhujú sa aj sociálne kritériá podľa zásady „nespôsobovať významnú škodu“ a zoznam škodlivých aktivít. |
| --- | --- |

2.5

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV požaduje hospodársku politiku, ktorá by bola v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3 Zmluvy o EÚ, ako aj s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Je potrebný vyvážený prístup zameraný na kľúčové politické ciele, ktorými sú konkrétne environmentálna udržateľnosť, udržateľný a inkluzívny rast, plná zamestnanosť a kvalitné pracovné miesta, spravodlivé prerozdeľovanie, zdravie a kvalita života, rodová rovnosť, finančná stabilita, cenová stabilita, vyvážený obchod na základe spravodlivých a konkurencieschopných priemyselných a hospodárskych štruktúr a stabilné verejné financie. EHSV takisto poukazuje na agendu konkurencieschopnej udržateľnosti, v ktorej sa kladú jej štyri rozmery – environmentálna udržateľnosť, produktivita, spravodlivosť a makroekonomická stabilita – na rovnakú úroveň s cieľom dosiahnuť posilňujúce účinky a úspešnú zelenú a digitálnu transformáciu (6). Vzhľadom na vojnu na Ukrajine v dôsledku ruskej agresie EHSV zdôrazňuje svoju požiadavku na vyváženú hospodársku politiku, ktorá pomôže zmierniť jej hospodárske a sociálne vplyvy a pripomína vyhlásenie v Ústave MOP z roku 1919, že „celosvetový a trvalý mier možno nastoliť len na základe sociálnej spravodlivosti“. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV objasňuje koncepciu sociálnej taxonómie s cieľom podnietiť diskusiu a zvýšiť informovanosť. EHSV sa zasadzuje za dobre navrhnutú, funkčne životaschopnú a koncepčne spoľahlivú sociálnu taxonómiu, aby sa overili značné možnosti a zároveň zvládli rôzne výzvy (pozri nižšie). Rovnako ako hospodárska politika ako celok, aj koncepcia udržateľnosti súvisiacej s financiami a najmä taxonómia EÚ by sa tiež mala zosúladiť s holistickým a viacrozmerným prístupom, v rámci ktorého by sme sa mali snažiť prikladať environmentálnej a sociálnej udržateľnosti rovnakú váhu. Okrem toho môže byť zelená transformácia škodlivá zo sociálneho hľadiska. Preto je potrebná ochrana a zlepšenie noriem v sociálnej oblasti s dôrazom na to, aby sa na nikoho nezabudlo. Spravodlivá transformácia si vyžaduje udržateľné sociálne podmienky a sociálna taxonómia by mohla poskytnúť príslušné usmernenia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV vníma sociálnu taxonómiu ako dôležitý a nevyhnutný doplnok sociálneho rozmeru EÚ a vyzýva Komisiu, aby včas zverejnila správu, ako sa požaduje v článku 26. V správe platformy by sa mal dodržať viacúrovňový prístup založený na rozmanitosti. Úsilie o dokonalosť a zahrnutie všetkých aspektov sociálnej udržateľnosti naraz však môže viesť k obrovským oneskoreniam pri zavádzaní sociálnej taxonómie a dokonca k riziku upustenia od projektu ako celku. EHSV preto odporúča začať proces s jednoduchými a jasnými usmerneniami, ako aj s jednoduchými postupmi transparentnosti a včas, a potom tento proces postupne krok za krokom dopĺňať. Pokiaľ ide o vzťah medzi environmentálnou taxonómiou a sociálnou taxonómiou, cieľom by malo byť úsilie o súdržnosť a úzku integráciu týchto dvoch prístupov. Ako prvý krok však môžu mať praktické výhody vzájomné minimálne záruky. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV víta skutočnosť, že platforma zverejnila návrh svojej správy týkajúcej sa článku 18 nariadenia s cieľom poskytnúť spoločnostiam poradenstvo o tom, ako plniť požiadavky článku a prípadne umožniť jeho zmenu. Najmä v kontexte sociálnej udržateľnosti je kľúčové zhodnotiť skutočnú činnosť spoločnosti v oblasti ľudských práv, pracovnoprávnych vzťahov a dôstojnej práce. Hoci sú minimálne záruky environmentálnej taxonómie veľmi vítané a mali by sa dôkladne vykonať, nikdy by nenahradili sociálnu taxonómiu. Zďaleka nestačia na zabezpečenie sociálnej udržateľnosti pre pracovníkov, spotrebiteľov a komunity (7). EHSV okrem toho odporúča spolupracovať s miestnymi sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi podnikmi s cieľom monitorovať a podporovať pozitívny vplyv hospodárskych činností na zainteresované strany. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sociálna taxonómia získa väčšiu váhu, ak bude súčasťou celkovej politiky zameranej na sociálnu udržateľnosť spolu s vhodnými pravidlami, napríklad pokiaľ ide o povinnú starostlivosť v oblasti ľudských práv. Nikdy však nenahradí riadnu vládnu reguláciu a sociálnu politiku. Financovanie sociálneho zabezpečenia prostredníctvom vládnych výdavkov a stabilné systémy sociálneho zabezpečenia sú naďalej kľúčové. Taxonómia by nemala slúžiť ako nástroj na vytláčanie alebo privatizáciu. Verejné investície naďalej zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti verejných služieb a často tiež stimulujú ďalšie súkromné investície. Sociálna taxonómia by však mohla poskytnúť kritériá udržateľnosti v oblasti infraštruktúry, zdravotníctva, vzdelávania a odbornej prípravy a sociálneho bývania pre všetkých investorov v snahe umožniť sociálne udržateľné investície a predísť používaniu nepravdivých tvrdení s cieľom vytvoriť dojem sociálnej angažovanosti. V budúcnosti by mohli taxonómiu využívať aj vládne inštitúcie ako referenciu pre programy pomoci a financovania. To sa bude musieť riadne posúdiť a prediskutovať. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sociálna taxonómia by poskytla podrobnú štruktúru pozitívnych a negatívnych sociálnych vplyvov hospodárskych činností. Mnohé zvažované body úzko súvisia so záležitosťami, o ktorých sa tradične diskutuje medzi sociálnymi partnermi a medzi organizáciami občianskej spoločnosti. EHSV žiada, aby organizovaná občianska spoločnosť bola plne zapojená do navrhovania sociálnej taxonómie, najmä (čiastkových) cieľov, kritérií podľa zásady „nespôsobovať významnú škodu“ a zásad ochrany. Zamestnávatelia, zamestnanci, spotrebitelia, ďalšie zainteresované strany a komunity sú ovplyvnené navrhnutými cieľmi a/alebo musia plniť povinnosti v oblasti vykazovania. EHSV tiež poukazuje na dôchodkové fondy ako príklad situácie, keď zamestnanci profitujú z investícií. Zapojenie zainteresovaných strán je kľúčové na zachovanie spoluzodpovednosti. EHSV očakáva, že prostredníctvom revízie nariadenia by sa mohla zaviesť sociálna taxonómia, a teda by sa uskutočnil riadny legislatívny postup. Nadmerné používanie delegovaných aktov v kontexte udržateľného financovania a najmä pri zavádzaní taxonómie je otázne, pretože sa rieši široká škála politických otázok, ktoré ďaleko presahujú technické špecifikácie. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť kvalitu informácií v oblasti sociálne udržateľných investícií a predchádzať dezinformáciám o sociálnej situácii, aby sa zabránilo negatívnym vplyvom na všetky zainteresované strany. Dobre navrhnutá sociálna taxonómia by významne prispela k riešeniu takýchto problémov tým, že by jasne uviedla činnosti a subjekty, ktoré podstatne prispievajú k sociálnej udržateľnosti. Mala by predstavovať zlatý štandard a odrážať vyššiu úroveň ambícií, ako je už stanovené v právnych predpisoch, a zároveň by sa pomocou nej mala nájsť správna rovnováha medzi prílišnou globálnosťou a prílišnou obmedzenosťou. Zatiaľ čo environmentálne kritériá sú založené skôr na vede, sociálna taxonómia, ako ju navrhuje platforma, by sa viac opierala o normy a globálne schválené rámce, ktoré nemusia byť normatívne, ale pôsobia ako usmernenia s cieľom podporiť sociálne udržateľné aktivity. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Dodržiavanie ľudských práv a základných pracovných práv musí byť podmienkou súladu s taxonómiou. Podobne dodržiavanie kolektívnych zmlúv a mechanizmov spolurozhodovania v súlade s príslušnými vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi má zásadný význam a malo by predstavovať zásadu „nespôsobovať významnú škodu“. Okrem toho usmernenia stanovujúce jednoduché a transparentné postupy s pozitívnym sociálnym vplyvom, ktoré sú založené na dohode sociálnych partnerov, by mali predstavovať hospodársku činnosť, ktorá je v súlade s taxonómiou. V tejto súvislosti je dôležité mať na pamäti, že úroveň a rozsah kolektívneho vyjednávania sa v jednotlivých členských štátoch značne líši, siahajúc od 7 % v Litve po 98 % v Rakúsku. Od roku 2000 rozsah kolektívneho vyjednávania klesol v 22 členských štátoch a odhaduje sa, že počet pracovníkov, na ktorých sa teraz vzťahuje kolektívna zmluva, je nižší minimálne o 3,3omilióna. Dôležitú úlohu pri vykonávaní sociálnej taxonómie zohráva nová smernica o minimálnych mzdách a rozšírenie uplatňovania kolektívnych zmlúv (8). Okrem toho EHSV odporúča poskytnúť jasné poradenstvo o vykonávaní minimálnych záruk v samotnom navrhovanom právnom akte, prípadne sa oprieť o správu platformy týkajúcu sa článku 18 nariadenia. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ako základ pre sociálnu taxonómiu môžu slúžiť rôzne medzinárodné a európske normy a zásady. Pokiaľ ide o (čiastkové) ciele, EHSV odporúča odvolať sa na Európsky pilier sociálnych práv a súvisiaci akčný plán a príslušné ciele udržateľného rozvoja, konkrétne cieľ udržateľného rozvoja 8 (dôstojná práca a hospodársky rast), cieľ udržateľného rozvoja 1 (žiadna chudoba), cieľ udržateľného rozvoja 2 (žiadny hlad), cieľ udržateľného rozvoja 3 (zdravie a blahobyt), cieľ udržateľného rozvoja 4 (vzdelávanie a odborná príprava), cieľ udržateľného rozvoja 5 (rodová rovnosť), cieľ udržateľného rozvoja 10 (zníženie nerovností) a cieľ udržateľného rozvoja 11 (udržateľné mestá a komunity). Rámce, na ktorých sa dohodli sociálni partneri, by takisto mohli byť dôležitým zdrojom. EHSV sa nazdáva, že nápad platformy zaviesť minimálne záruky založené na hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniach OECD má kľúčový význam. Okrem toho Európska sociálna charta, Charta základných práv Európskej únie, Európsky dohovor o ľudských právach a navrhovaná smernica o náležitej starostlivosti podnikov z hľadiska udržateľnosti by tiež predstavovali cenné referenčné body pre sociálnu taxonómiu. A napokon činnosti, ktoré sa považujú za výrazne škodlivé, t. j. činnosti, ktoré sú zásadne a za každých okolností v rozpore so všetkými cieľmi udržateľnosti a nezostáva pri nich priestor na zníženie ich škodlivosti, by sa mali vylúčiť. Mali by sa sem zahrnúť zbrane odsúdené medzinárodnými dohodami, ako sú kazetové bomby alebo protipechotné míny. EHSV tiež odporúča vypracovať koncepciu vyrovnávania sa s agresívnymi a nepriateľskými režimami. |
| --- | --- |

3.9

4.   Príležitosti sociálnej taxonómie

| 4.1 | EHSV dôrazne odporúča využiť potenciál taxonómie na nasmerovanie investícií v prospech sociálne udržateľných činností a subjektov a na vytváranie dôstojných pracovných miest. Podstatne viac ako 20 % občanov EÚ je ohrozených chudobou; pandémia prehĺbila nerovnosti a vojna na Ukrajine opäť zvýši hospodárske a sociálne napätie. Celosvetovo sa odhaduje, že na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja je potrebné zmobilizovať približne 3,3 až 4,5 bilióna USD ročne. Tovar vyrobený pri porušovaní ľudských práv súvisiacich s prácou je spojený s trhom EÚ tam, kam sa dováža. V EÚ existuje aj naliehavá potreba sociálnych investícií, napríklad do znižovania chudoby, celoživotného vzdelávania a zdravotníctva (9). Deficit v investíciách do sociálnej infraštruktúry v rokoch 2018 až 2030 sa odhadol prinajmenšom na približne 1,5 bilióna EUR (10). EHSV vyzýva Komisiu, aby poskytla aktualizovaný odhad investičných potrieb na dosiahnutie súladu s Európskym pilierom sociálnych práv a splnenie hlavných cieľov EÚ do roku 2030. Na presadzovanie sociálnej udržateľnosti sú potrebné značné verejné a súkromné prostriedky. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | S pomocou sociálnej taxonómie by investori a spoločnosti mohli posúdiť sociálny vplyv svojej investície alebo činnosti a dobrovoľne to považovať za základný cieľ. EHSV poukazuje na rastúci dopyt po sociálne orientovaných investíciách a podporuje otvorenosť investorov k sociálne udržateľnému financovaniu. Naproti tomu chýba vymedzenie a štandardizácia a z analýzy ratingov týkajúcich sa environmentálnej a sociálnej oblasti a oblasti správy a riadenia (ESG) a súvisiacich výstupov takisto vyplývajú zásadné rozdiely v závislosti od poskytovateľa ratingov, čo sťažuje sociálne udržateľné investície. Sociálna taxonómia by predstavovala koherentnú koncepciu na vymedzenie a presadzovanie sociálnej udržateľnosti a meranie pokroku. Má potenciál zvýšiť zodpovednosť a poskytnúť jasné usmernenia. Rozhodne by teda podporila ambície investorov a mohla by predstavovať stimuly pre ďalších účastníkov trhu, aby investovali týmto smerom, pričom by sa zároveň predišlo používaniu nepravdivých tvrdení s cieľom vytvoriť dojem sociálnej angažovanosti (social washing). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Sociálne škodlivé činnosti sa môžu premietnuť aj do hospodárskych rizík. Ak je podnik spojený s porušovaním ľudských práv, existuje riziko bojkotu a spoločnosť sa vystavuje riziku vylúčenia z verejných zákaziek, ak by zanedbala náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv. V dôsledku porušovania ľudských práv by sa tiež mohla zamotať do nákladných súdnych sporov alebo by sa v dôsledku štrajkov mohli narušiť dodávateľské reťazce. Hospodárske a politické riziká spôsobené rastúcou priepasťou medzi bohatými a chudobnými by tiež mohli ovplyvniť investície. Tento súbor rizík by sa dal minimalizovať investičnými rozhodnutiami založenými aj na sociálnej taxonómii. EHSV upozorňuje aj na činnosť ECB zameranú na posilnenie monitorovania a riadenia systémových rizík v dôsledku zanedbania faktorov udržateľnosti. EHSV zdôrazňuje, že environmentálne riziká sú často sprevádzané sociálnymi rizikami, napríklad keď ľudia prídu o svoje domovy v dôsledku povodní. Celkovo vzaté, riziká sociálnej udržateľnosti by sa mali výslovne riešiť a mali by byť súčasťou opatrení ECB v oblasti rizík ohrozujúcich udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV ďalej poukazuje na to, že transparentnosť je základným prvkom efektívnosti trhu. Netýka sa to len kapitálových trhov. Sociálna taxonómia by tiež mohla slúžiť ako nástroj na podporu rovnováhy medzi hospodárskymi slobodami a sociálnymi a pracovnými právami (11). Posilnením transparentnosti môže prispieť k sociálnemu vnútornému trhu, ako sa uvádza v článku 3 ZFEÚ, a podporiť spravodlivú hospodársku súťaž. Sociálna taxonómia by navyše podporila rovnaké podmienky a väčšmi zviditeľnila tie spoločnosti, ktoré dodržiavajú ľudské práva a základné pracovné práva a podstatne prispievajú k sociálnej udržateľnosti, s cieľom pomôcť im prilákať investorov. Potenciálna transformačná úloha taxonómie by sa posilnila jej rozsiahlejším spropagovaním. V tejto súvislosti EHSV opäť poukazuje na pozitívnu úlohu, ktorú môžu zohrávať finančné nástroje pri rozvoji spoločností so sociálnym vplyvom (12). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Napokon, EÚ sa etablovala ako líder v oblasti environmentálne udržateľného financovania na medzinárodnej úrovni a aktívne prispieva k tomuto globálnemu úsiliu. EHSV víta toto úsilie, ale pripomína Komisii, že je potrebné podporiť aj sociálnu udržateľnosť a presadzovať ciele udržateľného rozvoja. Aj v kontexte sociálnej udržateľnosti by sa EÚ mala usilovať slúžiť ako vzor a stať sa lídrom tým, že túto tému otvorí na medzinárodných fórach. Najmä v časoch vojny a medzinárodného napätia sa musí v medzinárodnej štruktúre udržateľného financovania zohľadňovať aj sociálna udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.5

5.   Výzvy a možné riešenia

| 5.1 | Zámery finančných investorov realizovať sociálne a environmentálne udržateľné investície sú veľmi vítané a musia sa podporovať. Účastníci finančného trhu však svoje investičné rozhodnutia vo všeobecnosti stavajú na očakávaniach týkajúcich sa návratnosti, rizika, likvidity a splatnosti. Tieto motívy môžu byť v rozpore so záujmami iných zainteresovaných strán a môžu byť v rozpore s environmentálnymi alebo sociálnymi cieľmi alebo nad nimi dokonca prevážiť. EHSV však poukazuje aj na mnohé možné synergie medzi záujmami investorov a iných zainteresovaných strán, napríklad keď zlepšenia účasti pracovníkov zvyšujú produktivitu podnikov alebo ak hospodárska činnosť prispieva k blahobytu komunít. V každom prípade hospodárske činnosti alebo subjekty, ktoré nemusia byť v súlade s taxonómiou, nemožno automaticky považovať za škodlivé. V tejto súvislosti vznikajú obavy z uzavretia trhu a EHSV žiada Komisiu o objasnenie a vyvážený prístup. Mal by sa klásť väčší dôraz na vplyv udržateľných investícií na činnosti reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Nesúlad by mohol vzniknúť, pretože sociálne záležitosti sú regulované na úrovni členských štátov a medzi sociálnymi partnermi, zatiaľ čo organizovaná občianska spoločnosť ako celok sa usiluje o zapojenie do sociálnych, environmentálnych a iných politických otázok. EHSV však víta správu platformy o rizikách porušovania iných nariadení a tiež predpokladá, že v návrhu Komisie sa bude dbať na to, aby sa predišlo protirečivým prekrývaniam a zásahom do vnútroštátnych sociálnych systémov, pracovnoprávnych vzťahov a nariadení. Okrem toho by sa sociálna taxonómia opierala o spoločné medzinárodné a európske deklarácie a zásady – ako je Európsky pilier sociálnych práv – a predstavovala by základ pre dobrovoľné rozhodovanie bez toho, aby sa stanovovala nejaká konkrétna sociálna politika. Každé rozsiahlejšie použitie taxonómie, ako bolo uvedené, však musí podliehať príslušnému rozhodovaciemu procesu. Je potrebné zabrániť neprimeranému zasahovaniu do vnútroštátnych právnych predpisov a autonómie sociálnych partnerov a je potrebné uznať rozdiely vo vnútroštátnych modeloch trhu práce a systémoch kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vypracovanie sociálnej taxonómie, a teda štruktúrovaného prehľadu sociálne udržateľných činností a odvetví, sa dotýka aj politických hodnôt. Bude náročné vymedziť, ktorá hospodárska činnosť a/alebo odvetvie sa považuje za činnosť a/alebo odvetvie, ktoré sú v súlade s taxonómiou. To je však presne dôvod, prečo by zostavovanie taxonómie malo podliehať politickej diskusii a demokratickému rozhodovaniu (13). Len za týchto podmienok možno rozvinúť spoločnú myšlienku sociálnej udržateľnosti, na ktorú by sa jednotliví aktéri mohli a mali spoľahnúť a odvolávať. EHSV zdôrazňuje, že aj v sociálnej oblasti závisí úspech taxonómie od jej všeobecnej akceptácie. Zahrnuté činnosti a odvetvia musia spĺňať všeobecne uznávané vymedzenie udržateľnosti a musia byť založené na všeobecne uznávaných hodnotách, ako je ľudská dôstojnosť, rodová rovnosť, spravodlivosť, začlenenie, nediskriminácia, solidarita, cenová dostupnosť, blahobyt a rozmanitosť. Zabezpečenie dôveryhodnosti taxonómie je kľúčové na to, aby sa neohrozil projekt ako celok. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ďalšou obavou je, že sociálna taxonómia by mohla viesť k nadmernému zaťaženiu spoločností dodatočnými požiadavkami na podávanie správ a potrebou poskytovať komplexné a zložité informácie v kombinácii s nákladnými postupmi auditu. EHSV vyzýva Komisiu, aby minimalizovala túto záťaž a vypracovala jednoduché a ľahko pozorovateľné kritériá, pričom by stavala aj na prekrývaní sa s inými požiadavkami na podávanie správ. EHSV víta prístup platformy pri štruktúrovaní cieľov sociálnej taxonómie podobným spôsobom ako v navrhovanej štruktúre smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov. Celkovo EHSV žiada, aby sa vytvoril usporiadaný a konzistentný súbor pravidiel bez nadmernej zložitosti a duplicity, aby to fungovalo v praxi a zároveň poskytovalo potrebnú mieru transparentnosti. Užitočné môže byť aj poradenstvo a poskytovanie služieb súvisiacich s taxonómiou zákonne oprávnenou agentúrou pre spoločnosti a iné organizácie, ktoré chcú byť v súlade s taxonómiou. Tým by sa takisto zabezpečilo, že spoločnosti s menšími zdrojmi na podávanie správ budú mať prístup k taxonómii. Finančné inštitúcie však stále môžu vykonať posúdenie sociálneho vplyvu investícií, ako to v súčasnosti robia banky založené na hodnotách na celom svete. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Hoci cieľom taxonómie je poskytnúť spoľahlivý rámec pre sociálne udržateľné investície, nemožno vylúčiť nebezpečenstvo environmentálne klamlivých vyhlásení alebo klamlivých tvrdení s cieľom vytvoriť dojem sociálnej angažovanosti. EHSV súhlasí s platformou, že samotnou kontrolou záväzkov a politík sa nezabezpečí účinné vykonávanie a ochrana ľudských práv, ani sa tým nepodporuje rozvoj sociálne udržateľných činností. Existujú vážne ťažkosti pri dohľade a presadzovaní dodržiavania proklamovaných cieľov sociálnej udržateľnosti spoločnosti a pri hodnotení jej výkonnosti v rámci dnešných často veľmi zložitých dodávateľských reťazcov. Na druhej strane platforma poukazuje na sľubný vývoj v oblasti kvantifikovateľných sociálnych údajov, napríklad v kontexte revidovaného sociálneho prehľadu a cieľov udržateľného rozvoja. Celkovo vzaté, sociálna taxonómia musí byť transparentná, spoľahlivá a neustále aktualizovaná. EHSV tiež navrhuje, aby sa v tomto smere počítalo napríklad so zamestnaneckými radami a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV navrhuje, aby sa obnovila diskusia o ratingovej agentúre EÚ, ktorá by sa teraz mohla zamerať na udržateľnosť, a tým by sa upevnila priekopnícka úloha EÚ v tejto oblasti. Takisto opakuje svoju výzvu, aby poskytovatelia finančných a mimofinančných údajov podliehali riadnej regulácii a dohľadu. Pre prípad nepravdivých tvrdení o súlade s taxonómiou by sa mali vytvoriť mechanizmy na vybavovanie sťažností pre odbory, zamestnanecké rady, spotrebiteľské organizácie a iných zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV uznáva, že v nariadení sa opatrenia a sankcie uplatniteľné v prípade porušenia ponechávajú na členské štáty. V každom prípade by príslušné vnútroštátne orgány (14) mali niesť väčšiu zodpovednosť za vykonávanie svojich úloh v oblasti kontroly, doplnenú o povinnosť podávať správy svojim parlamentom a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.6

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Platforma pre udržateľné financovanie | Európska komisia (europa.eu).

2

(3)  Zásada „nespôsobovať významnú škodu“.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 72.

4

(5)  Záverečná správa o sociálnej taxonómii (europa.eu).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 97.

7

(8)  Smernica o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii, článok 4 ods. 2., predbežná dohoda (dostupné v angličtine). V nej stanovená 80 % prahová hodnota pokrytia kolektívnym vyjednávaním, ktorá vyžaduje od členských štátov, aby prijali opatrenia na zvýšenie sadzby, by mala byť podporovaná v sociálnej taxonómii.

8

(9)  Záverečná správa o sociálnej taxonómii (europa.eu).

9

(10)  Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Podpora investícií do sociálnej infraštruktúry v Európe), Európska komisia, diskusný dokument 074/január 2018.

10

Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Podpora investícií do sociálnej infraštruktúry v Európe)

(11)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 50.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 39.

12

(13)  Pozri vyššie, kapitola 3.

13

(14)  Pozri Nariadenie o taxonómii, článok 21.

14

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/23

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Fond na prispôsobenie sa zmene klímy financovaný z prostriedkov politiky súdržnosti a nástroja NextGenerationEU

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/04)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Judith VORBACH |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS

Spoluspravodajkyňa:

Judith VORBACH

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 139/3/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

9. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

139/3/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európska únia (EÚ) vyvíja veľa úsilia na boj proti zmene klímy a zníženie emisií skleníkových plynov. Svojou klimatickou, environmentálnou a energetickou politikou sa EÚ v dlhodobom horizonte usiluje pomôcť predísť najhorším dôsledkom klimatickej krízy, ktorej naša planéta čelí. Ešte stále to však nemusí byť postačujúce. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Napriek veľkému odhodlaniu EÚ sú dôsledky zmeny klímy a nedostatku zdrojov už teraz citeľné. Preto sa musíme prispôsobiť realite, ktorú sme doposiaľ nezažili. Hoci sa EÚ náležite usiluje zabrániť zhoršeniu situácie, na nepredvídané núdzové situácie v oblasti klímy, energetické krízy a prírodné katastrofy nie sme pripravení. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Od roku 2021 sme boli konfrontovaní s dvoma veľmi závažnými núdzovými situáciami, pri ktorých sa ukázalo, že mechanizmy financovania EÚ nie sú dostatočne vybavené na to, aby na ne mohli reagovať. Prvú spôsobili ničivé dôsledky povodní a prírodných požiarov v celej Európe počas leta 2022. Druhú prebiehajúca energetická kríza a nevyhnutnosť energetickej sebestačnosti EÚ vzhľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu v roku 2022. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V súčasnosti EÚ reaguje na prírodné katastrofy pomocou Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ). Dostupný ročný rozpočet FSEÚ je však oslabený vzhľadom na náklady vynaložené na kompenzáciu škôd spôsobených nedávnymi prírodnými katastrofami a musí sa výrazne zvýšiť. Prostriedky EÚ na financovanie zelenej transformácie energetiky sú podstatne vyššie, ale nezohľadňujú naliehavú potrebu zaistiť energetickú sebestačnosť EÚ ani veľké riziko energetickej chudoby, ako sa zdôrazňuje v stanovisku EHSV na tému Boj proti energetickej chudobe a odolnosť EÚ: výzvy z hospodárskeho a sociálneho hľadiska (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že EÚ potrebuje nový mechanizmus financovania, ktorý dokáže v podobných núdzových situáciách poskytnúť členským štátom okamžitú a výraznú pomoc. Navrhuje preto vytvoriť nový fond na prispôsobenie sa zmene klímy. Išlo by o finančné prostriedky, ktoré by boli presmerované z existujúcich fondov EÚ, najmä z Kohézneho fondu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, spravovali by sa však zjednodušeným a koherentným spôsobom prostredníctvom tohto nového fondu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Modernizácia spôsobu financovania by tiež mohla zahŕňať rozšírenie rozsahu pôsobnosti, posilnenie existujúcich programov a použitie nástroja NextGenerationEU ako vzoru pre nový nástroj financovania. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Keďže investičné potreby sú značné, EHSV taktiež odporúča Komisii, aby preskúmala možnosť posilniť fond na prispôsobenie sa zmene klímy podporou súkromných investícií a príspevkov. Pokiaľ ide konkrétne o prírodné katastrofy, Komisia a členské štáty by sa mali usilovať aj o to, aby sa zvýšilo a uľahčilo poistné krytie a aby sa prostredníctvom systému poistenia finančné prostriedky nasmerovali na zlepšenie odolnosti voči zmene klímy, najmä v rizikových oblastiach, čím by sa zmenšila závislosť od finančnej podpory EÚ. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Fond na prispôsobenie sa zmene klímy musí byť adaptabilný, pružný a pripravený reagovať v nadchádzajúcich rokoch a desaťročiach na nové a vznikajúce krízy. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Je nevyhnutné, aby fond na prispôsobenie sa zmene klímy, ktorý bude viac zameraný na rýchle a naliehavé reakcie, fungoval v súlade s komplexnými politikami EÚ v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky, ktoré umožnia v dlhodobom horizonte zmenšiť závislosť od reakcií na núdzové situácie a chrániť ľudstvo aj prírodu. |
| --- | --- |

1.9

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | EHSV uznáva, že riešenie klimatickej krízy je v súlade so záväzkami, ktoré EÚ prijala v rámci Európskej zelenej dohody v snahe splniť ciele Parížskej dohody a udržateľného rozvoja. Hoci klimatická politika EÚ by sa mala v prvom rade zameriavať na obmedzenie príčin zmeny klímy, EHSV zdôrazňuje, že súbežne s plánmi na zníženie emisií skleníkových plynov treba mať k dispozícii aj spoľahlivé a účinné mechanizmy financovania umožňujúce reagovať na núdzové situácie v oblasti klímy a energetiky, ktorým už občania EÚ čelia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV sa zasadzuje za vytvorenie nového fondu na prispôsobenie sa zmene klímy, pričom takýto návrh podporuje aj viacero poslancov Európskeho parlamentu (2). Tento nástroj by mal byť financovaný z existujúcich finančných prostriedkov politiky súdržnosti a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zoskupených v jednom fonde, čím sa zlepší efektívnosť a rýchlosť reakcie a uľahčí centralizované monitorovanie oblastí, kde je financovanie najviac potrebné. Mala by sa ním posilniť schopnosť EÚ pomôcť členským štátom rýchlo reagovať na núdzové situácie v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky. V súčasnej situácii by sa tento fond využil na zvládnutie dvoch najzávažnejších núdzových situácií, ktorým momentálne čelíme: pomohol by pri obnove po čoraz častejších prírodných katastrofách, ako aj pri naliehavo potrebnej zelenej transformácii energetiky a v úsilí o dosiahnutie energetickej sebestačnosti Európy, pričom by mal flexibilitu umožňujúcu reagovať na budúce krízy. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Fondy EÚ sa už zameriavajú na energetickú transformáciu a obnovu po katastrofách, ich účinnosť však obmedzujú rôzne problémy. FSEÚ, ktorý bol zriadený na to, aby pomáhal komunitám zotaviť sa z prírodných katastrof, jednoducho nemá dosť prostriedkov a nedokáže reagovať na celú škálu novodobých klimatických katastrof. Finančné prostriedky na energetickú transformáciu sú vyššie, ale stále ani zďaleka nie postačujúce. Okrem toho sa tieto prostriedky spravujú prostredníctvom viacerých fondov, a preto hrozí nesúlad alebo prekrývanie, pričom sa okamžité ciele miešajú s dlhodobejšími cieľmi v oblasti boja proti zmene klímy. Nevyhnutnosť zvýšiť energetickú sebestačnosť EÚ v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu ukázala, do akej miery naša energetická závislosť od nepriateľských krajín oslabuje našu schopnosť rozhodne reagovať na medzinárodné udalosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV preto vyzýva, aby sa vytvoril fond na prispôsobenie sa zmene klímy, ktorý by slúžil na konkrétny účel reagovať na bezprostredné núdzové situácie v oblasti životného prostredia, klímy a energetiky a pomáhal by EÚ prispôsobiť sa novej realite, v ktorej sa takéto krízy bohužiaľ stávajú čoraz častejšími. Fond na prispôsobenie sa zmene klímy by mal slúžiť ako finančná rezerva pripravená na použitie v čase akútnych investičných potrieb. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Fond musí poskytovať potrebnú flexibilitu a spoľahlivosť pre rýchle a ambiciózne investície s cieľom uspokojiť okamžité potreby EÚ a zároveň musí zostať v súlade s dlhodobou politikou v oblasti klímy a energetiky. Mal by zahŕňať časť prostriedkov politiky súdržnosti momentálne vyčlenenú na klimatické otázky, súčasný FSEÚ a časť prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vyčlenenú na environmentálne reformy. Tým, že sa tieto zdroje zoskupia do jedného fondu s jasným zameraním na naliehavé opatrenia, zlepší sa efektívnosť reakcie a uľahčí monitorovanie najnaliehavejších investičných potrieb. Mala by sa tak zlepšiť schopnosť bezodkladne nasmerovať peniaze tam, kde sú potrebné. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Modernizácia spôsobu financovania by mohla zahŕňať aj rozšírenie rozsahu pôsobnosti a posilnenie existujúcich programov. EHSV takisto zdôrazňuje, že vzhľadom na spoločný záujem a naliehavú potrebu bojovať proti zmene klímy a jej katastrofickým dôsledkom sa metóda financovania bude musieť v budúcnosti zlepšiť. Aj keby sa uplatňovalo zlaté pravidlo pre ekologické investície, čo by bolo celkom správne, niektoré členské štáty by stále nemuseli byť schopné zabezpečiť potrebný veľký objem investícií bez toho, aby ohrozili svoju fiškálnu udržateľnosť. EHSV preto taktiež odporúča, aby sa zvážila možnosť použiť ako vzor pre financovanie fondu na prispôsobenie sa zmene klímy nástroj NextGenerationEU. Granty a/alebo pôžičky z tohto fondu by sa mali prideľovať pod podmienkou, že členský štát alebo región, ktorý ich dostane, investuje do boja proti zmene klímy alebo jej dôsledkom, napríklad následnými investíciami do energie z obnoviteľných a dekarbonizovaných zdrojov. Pri všetkých takýchto politických opatreniach musí byť povinné zapojiť sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti a musí sa rešpektovať zásada partnerstva zakotvená v politike súdržnosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV upozorňuje, že fond na prispôsobenie sa zmene klímy sám osebe nebude stačiť na zmiernenie dôsledkov prírodných katastrof a pokrytie nákladov spojených s adaptáciou na zmenu klímy s cieľom umožniť lepšiu odolnosť. V tejto súvislosti upozorňuje aj na „rozdiely v ochrane klímy“, t. j. na podiel nepoistených hospodárskych strát v dôsledku katastrof súvisiacich s klímou. Poistné krytie pre prípad prírodných katastrof je v Európe naďalej nízke, pričom v rokoch 1980 až 2017 bolo poistených len približne 35 % strát spôsobených prírodnými katastrofami (3). Preto je dôležité preskúmať a podporovať v členských štátoch poistenie proti katastrofám a podporovať vnútroštátne systémy poistenia, ktoré povzbudzujú používateľov, aby investovali do adaptácie, čím sa zníži tlak na fondy EÚ a podporia sa proaktívne investície. Dialóg medzi zainteresovanými stranami a inovácie v oblasti poistných produktov môžu pomôcť pri hľadaní nových riešení prenosu rizika v rámci systému poistenia a zaistenia, pričom by sa mal klásť dôraz na stabilitu finančného trhu a ochranu spotrebiteľa (4). Vďaka tomu by fond na prispôsobenie sa zmene klímy mohol lepšie čeliť výzvam, ktoré ho čakajú. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Finančné prostriedky EÚ zohrávajú dôležitú úlohu aj ako počiatočný kapitál na prilákanie súkromných investícií, a to aj do adaptácie na zlepšenie odolnosti voči zmene klímy. |
| --- | --- |

2.8

3.   Fond na prispôsobenie sa zmene klímy ako nástroj obnovy po katastrofách a pripravenosti na ne

| 3.1 | Medziinštitucionálna štúdia EÚ potvrdzuje, že klimatickú katastrofu je nevyhnutné urýchlene riešiť. Uvádza sa v nej, že nárast teploty o 1,5 stupňa je maximum, čo naša planéta môže zniesť. Ak sa bude teplota po roku 2030 ďalej zvyšovať, budeme čeliť ešte početnejším suchám, záplavám, extrémnym horúčavám a chudobe, ktoré zasiahnu stovky miliónov ľudí, pričom najzraniteľnejšie osoby by mohli prísť o život (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Začína byť jasné, že na výzvy, ktoré prináša zmena klímy, sme veľmi nedostatočne pripravení. V roku 2021 došlo v členských štátoch EÚ k bezprecedentným škodám v dôsledku prírodných katastrof, od dramatických povodní v Nemecku a Beneluxe až po katastrofické prírodné požiare v Grécku a Španielsku. Vzhľadom na klimatickú krízu a ďalšie príčiny zhoršovania životného prostredia sa takéto škody a prírodné katastrofy pravdepodobne stanú normou a nezostanú len výnimkou. Čím viac sa účinné opatrenia na riešenie klimatickej krízy a zamedzenie zhoršovaniu životného prostredia budú odkladať, obmedzovať alebo obchádzať, tým vyššie budú riziká. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Počas záplav, ktoré postihli západnú Európu v lete 2021, zahynulo najmenej 240 ľudí (6) a nespočetné množstvo ďalších osôb bolo vysídlených a prišlo o svoje domovy. Počas vlny horúčav, ktorá zasiahla Grécko, bolo v krajine zaznamenaných najmenej 500 prírodných požiarov (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V prípade environmentálnych katastrof v roku 2021 bol bezprecedentný nielen rozsah škôd a strát na životoch, ale aj výška finančných nákladov zasiahnutých komunít. Odhaduje sa, že záplavy v západnej Európe spôsobili škody v hodnote 38 miliárd EUR (8). V Grécku musel premiér schváliť balík pomoci vo výške 500 miliónov EUR pre ostrov Evia, ktorý požiare najviac zasiahli (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pred narastajúcou hrozbou prírodných katastrof nie je v bezpečí žiadne miesto na svete. Zároveň žiaden členský štát EÚ nie je dostatočne vybavený na to, aby mohol takéto obrovské výzvy zvládať, či už z hľadiska zdrojov a materiálu, ktoré umožňujú reagovať na suchá, prírodné požiare a záplavy, alebo z hľadiska financovania potrebného na pomoc pri obnove zasiahnutých oblastí. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Investície z fondu na prispôsobenie sa zmene klímy s cieľom reagovať na prírodné katastrofy by mali dopĺňať výdavky z európskych štrukturálnych a investičných fondov, ktoré sa v súčasnosti vynakladajú na prípravu na katastrofy a predchádzanie katastrofám. Sú potrebné obrovské investície na vybudovanie odolnosti proti dôsledkom zmeny klímy, napríklad investície do výstavby hrádzí, budov odolných proti povodniam, do ochrany pred eróziou pobrežia, vybavenia na monitorovanie a zvládanie prírodných požiarov a do technológií, ktoré v oblastiach postihnutých suchom pomôžu šetriť sladkou vodou a zachytávať ju. Zatiaľ čo štrukturálne investičné fondy by sa mali využívať ex ante na zníženie možných škôd, fond na prispôsobenie sa zmene klímy by mal umožniť rýchlo reagovať v prípadoch, keď sa takýmito preventívnymi opatreniami nepodarilo určitým škodám zabrániť. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV zdôrazňuje, že očakávané dôsledky klimatickej krízy si budú vyžadovať omnoho silnejší podporný mechanizmus, než je ten, ktorý sa používa v súčasnosti. Celkový rozpočet Fondu solidarity Európskej únie je obmedzený na 500 miliónov EUR ročne (10). Od svojho zavedenia v roku 2002 podporil tento fond 28 európskych krajín, ktorým poskytol viac ako 7 miliárd EUR (11). Je to pôsobivé, ale na pokrytie nákladov spojených so škodami, ktoré spôsobili prírodné katastrofy v roku 2021, by to v žiadnom prípade nestačilo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V prípade prírodných katastrof hrozí niektorým skupinám obyvateľstva, ktoré nemôžu rýchlo odísť z postihnutých oblastí, zvýšené riziko strát na životoch. Ide najmä o starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a deti. Investície musia byť cielené, aby sa zabezpečilo, že záchranné služby budú mať potrebný materiál a v zálohe ďalších záchranárov, aby mohli pomôcť všetkým ľuďom, ktorí si vyžadujú osobitnú pozornosť. Pre ľudí, ktorí majú menej finančných prostriedkov, takisto nie je ľahké vysťahovať sa vzhľadom na náklady spojené s hľadaním iného ubytovania a ich obmedzený prístup k prostriedkom osobnej mobility. Fond na prispôsobenie sa zmene klímy by mal pomôcť takéto problémy vyriešiť. |
| --- | --- |

3.8

4.   Fond na prispôsobenie sa zmene klímy ako cesta k zelenej transformácii energetiky

| 4.1 | EHSV sa domnieva, že prispôsobiť sa zmene klímy taktiež znamená prispôsobiť sa novej realite spojenej s udržateľnou výrobou energie. Vzhľadom na nedávny vývoj čelí EÚ obrovským a naliehavým výzvam, pokiaľ ide o energetickú nezávislosť, s ktorými sa pri navrhovaní viacročného finančného rámca (VFR), nástroja NextGenerationEU a rámca správy hospodárskych záležitostí nepočítalo. So zreteľom na plán Komisie REPowerEU (12) a závery Európskej rady EHSV plne súhlasí s názorom, že po invázii Ruska na Ukrajinu je energetická nezávislosť vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie naliehavejšia než kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné zamerať sa na to, ako môžu ekologické a dekarbonizované energetické technológie, zlepšenie energetickej efektívnosti a zníženie dopytu po energii prispieť k zvýšeniu dodávok a cenovej dostupnosti energie v EÚ. Zabezpečí sa tým ochrana pred zvyšovaním cien, ktoré bráni hospodárskemu rastu, prehlbuje nerovnosti, spôsobuje energetickú chudobu, zvyšuje výrobné náklady a brzdí konkurencieschopnosť EÚ. EHSV víta najmä urýchlenie zavádzania inovačných riešení založených na vodíku a využívania nákladovo konkurencieschopnej elektriny z obnoviteľných zdrojov v priemysle. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Je dôležitejšie než kedykoľvek predtým urýchlene a ambiciózne investovať do prechodu na ekologickejšie formy výroby energie v EÚ. Hoci ekologická výroba energie a energetická sebestačnosť by mali byť pre EÚ stále dlhodobým cieľom, v bezprostrednom kontexte EÚ naliehavo potrebuje dodávky cenovo dostupnej energie z alternatívnych zdrojov, pričom by však nemala poľaviť zo svojich energetických cieľov. Naliehavo potrebné investície na zabezpečenie cenovo dostupnej energie z alternatívnych zdrojov pre občanov by fond na prispôsobenie sa zmene klímy mohol zaistiť účinnejšie a efektívnejšie ako doterajšie mechanizmy. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Podľa názoru EHSV je čoraz evidentnejšie, že energetická závislosť je jednou z príčin oslabenej reakcie EÚ voči krajinám, ako je Rusko, čo jasne potvrdzuje reakcia EÚ na inváziu na Ukrajinu. Súčasná nadmerná závislosť od ruského plynu vážne ochromuje schopnosť EÚ a jej členských štátov prijať rýchle opatrenia bez toho, aby vystavili svojich občanov riziku nedostatku palív a energetickej chudoby. Plány na obstarávanie zemného plynu z USA bohužiaľ nepredstavujú ani udržateľné, ani environmentálne zodpovedné riešenie (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Fond na prispôsobenie sa zmene klímy by mal slúžiť ako prostriedok na financovanie našich naliehavých potrieb z hľadiska ekologickej a dekarbonizovanej výroby energie v EÚ vďaka ambicióznemu obstarávaniu existujúcich technológií a investíciám do vývoja nových technológií s cieľom vybudovať hospodárstvo s nulovými emisiami. EHSV varuje, že vojna na Ukrajine by nemala viesť k zanedbávaniu poslania EÚ plniť environmentálne a sociálne ciele, ktoré sú základom pre zabezpečenie hospodárskej sily v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pokrok v oblasti znižovania spotreby energie je v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišný. V roku 2018 len 11 z 27 členských štátoch dokázalo znížiť celkový domáci dopyt viac, ako bol ich cieľ do roku 2020. Celkovo má EÚ ešte veľmi ďaleko k splneniu svojich cieľov stanovených do roku 2030, čo znamená, že bude treba vyvinúť väčšie úsilie. Našťastie podiel obnoviteľných zdrojov energie na hrubej konečnej energetickej spotrebe v EÚ stabilne rastie. V balíku Fit for 55 sa navrhuje, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov predstavovala 40 % spotreby energie. Podiel obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe energie je síce v rámci EÚ takisto výrazne odlišný, ale v dôsledku rozpočtových obmedzení a zemepisných daností sú odlišné aj kapacity na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. V niektorých krajinách je inštalovaná fotovoltická kapacita na obyvateľa pomerne nízka i napriek vysokému potenciálu v tejto oblasti. Iné krajiny dosahujú vysoký podiel energie z obnoviteľných zdrojov vďaka priaznivým geografickým podmienkam pre vodné elektrárne. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zvýšené úsilie o zelenú transformáciu energetiky si bude vyžadovať ďalšie finančné prostriedky a bude sa musieť urýchliť vzhľadom na energetickú krízu a rastúcu potrebu energetickej sebestačnosti EÚ. Podpora návrhov balíka Fit for 55 s vyššími cieľmi a skoršími termínmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov, napríklad väčším využívaním slnečnej a veternej energie a zlepšovaním energetickej efektívnosti, si bude vyžadovať rozhodnú reakciu v oblasti financovania. Komisia oznámila svoj zámer, že tieto potreby financovania posúdi v kontexte návrhov REPowerEU (14) na základe mapovania potrieb v členských štátoch, ako aj požiadaviek na cezhraničné investície. EHSV to oceňuje, ale vyslovuje obavu, že súčasné nástroje financovania na úrovni EÚ a členských štátov nebudú postačujúce a že je potrebné prijať opatrenia na to, aby sa energia z obnoviteľných zdrojov stala už teraz riešením. Výdavky z fondu na prispôsobenie sa zmene klímy určené na energiu z obnoviteľných zdrojov by sa mali zvýšiť aj prilákaním súkromných investícií, pričom počiatočné finančné prostriedky by mal poskytovať fond. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Zvýšenie investícií na zlepšenie energetickej sebestačnosti EÚ by sa malo uskutočniť v súlade s dôrazom na prechod na ekologicky vyrábanú energiu a energiu z obnoviteľných zdrojov. Na to, aby bola EÚ v tomto úsilí úspešná, bude okrem bezprostrednejších investícií prostredníctvom fondu na prispôsobenie sa zmene klímy potrebovať aj značné dlhodobé investície do výskumu a inovácií a nové spôsoby výroby a spotreby, aby sa zlepšila naša schopnosť zabezpečiť čistú a cenovo dostupnú energiu pre všetkých. Program EÚ v oblasti výskumu a inovácie už dokazuje jej veľké odhodlanie splniť tento cieľ a otvára možnosti, ako dosiahnuť výrazný pokrok. Tento dôraz na výskum však musí sprevádzať záväzok členských štátov, že si osvoja ekologickejšie formy výroby energie, pričom musia byť schopné zanechať tradičnejšie spôsoby výroby energie, najmä pokiaľ ide o členské štáty, ktoré sú stále do veľkej miery závislé od uhlia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV síce víta finančné prostriedky vyčlenené na politiku v oblasti klímy v rámci VFR a nástroja NextGenerationEU, zároveň však zdôrazňuje, že najbezprostrednejšie environmentálne hrozby pre ľudí v EÚ sa od navrhnutia týchto nástrojov zmenili a že sú potrebné nové prístupy. Okrem vytvorenia tohto nového fondu žiada EHSV Komisiu, aby preskúmala spôsoby financovania s cieľom identifikovať medzery vo financovaní a potreby dodatočného financovania vzhľadom na rôzne aspekty politiky v oblasti klímy. |
| --- | --- |

4.9

5.   Zabezpečiť efektívnosť aktuálnych politík EÚ v oblasti klímy a energetiky a doplnkovosť fondu na prispôsobenie sa zmene klímy

| 5.1 | Fond na prispôsobenie sa zmene klímy by reagoval na veľmi špecifickú nenaplnenú potrebu z hľadiska financovania EÚ, čo znamená, že by mal k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na rýchlu reakciu na núdzové situácie v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky. Zároveň však musí byť konzistentný a zosúladený so všeobecnými politikami EÚ v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Klimatická kríza je systémový problém, ktorý presahuje hranice, a to znamená, že je potrebná systémová zmena spôsobu fungovania nášho hospodárstva a že je nevyhnutné, aby sa vlády zaviazali k systémovým riešeniam namiesto toho, aby sa zaoberali len symptómami tohto problému. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Problém zmeny klímy prehlbujú aj obrovské rozdiely v tom, do akej miery sa jednotlivci a skupiny v tejto problematike angažujú a ako veľmi sa ich týka. Tieto rozdiely sa týkajú uhlíkovej stopy, pričom emisie CO2 na obyvateľa v jednotlivých členských štátoch a regiónoch EÚ sa pomerne dosť líšia. Rozdiely badať aj v dôsledkoch zmeny klímy, schopnosti prispôsobiť sa a zvládnuť výzvy a napokon aj v dosahu opatrení politiky v oblasti klímy, ako aj v blížiacich sa veľkých štrukturálnych zmenách. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Dôsledky zmeny klímy sú v jednotlivých členských štátoch EÚ aj v rámci nich veľmi odlišné v závislosti od ich geografických daností a stavu a štruktúry ich hospodárstva. Napríklad zatiaľ čo 7 % obyvateľstva EÚ žije v oblastiach s vysokým rizikom záplav, viac ako 9 % žije v oblastiach, ktoré sú 120 dní v roku bez dažďa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Snaha o spravodlivú transformáciu si vyžaduje aj udržateľné sociálne podmienky v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a Európskym pilierom sociálnych práv. EHSV okrem toho vyzýva, aby sa k environmentálnej udržateľnosti pristupovalo holisticky, a poukazuje na nariadenie o taxonómii, v ktorom sa stanovuje šesť environmentálnych cieľov: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy, udržateľné využívanie a ochrana vodných a morských zdrojov, prechod na obehové hospodárstvo, prevencia a kontrola znečisťovania a ochrana a obnova biodiverzity a ekosystémov. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Politika súdržnosti, ktorá má v súčasnom programovom období schválený rozpočet vo výške viac než 330 miliárd EUR, predstavuje momentálne najväčší a najdôležitejší investičný nástroj v Európe, a preto zohráva kľúčovú úlohu pri riešení klimatickej krízy. Rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, ktoré má politika súdržnosti vyrovnať, sú takisto s veľkou pravdepodobnosťou ovplyvnené zmenou klímy a jej dôsledkami. Silný dôraz na klímu sa kladie aj v pláne obnovy a odolnosti. Odhodlanie investovať je síce zjavné, je však potrebné mať aj jasný a štruktúrovaný prehľad o tom, ktoré fondy sú zamerané na boj proti zmene klímy a ako sa riadia. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné, aby miestne a regionálne samosprávy prijali jasný politický záväzok splniť klimatické ciele. Je naliehavo potrebné zintenzívniť viacúrovňový dialóg medzi štátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi o plánovaní a zavádzaní vnútroštátnych opatrení v oblasti zmeny klímy na regionálnej a miestnej úrovni, o priamom prístupe miestnych samospráv k financovaniu a o monitorovaní pokroku pri realizácii prijatých opatrení. Do tohto procesu musia byť zapojení sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť, aby sa zabezpečil vyvážený prístup rešpektujúci záujmy všetkých skupín. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EHSV zdôrazňujem že miestni, sociálni a regionálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu pri zmierňovaní dôsledkov zmeny klímy. Podpora, ktorú mnohí z týchto aktérov dostávajú na financovanie svojich aktivít, žiaľ ešte ani zďaleka nestačí na to, aby dokázali zvládnuť výzvy, ktorým čelia. Okrem iného je potrebné posilniť Fond na spravodlivú transformáciu, aby mohol poskytovať lepšiu podporu. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV zdôrazňuje, že prechod na environmentálnu udržateľnosť musí byť inkluzívny a v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a Európskym pilierom sociálnych práv. Kľúčové kritériá musia preto zahŕňať ochranu a vytváranie nových kvalitných ekologických pracovných miest, čím sa zabezpečí odborná príprava a inkluzívne sociálne opatrenia prostredníctvom rozvoja alternatívnych klimaticky neutrálnych hospodárskych odvetví pre regionálne obyvateľstvo. Musí to prevážiť potenciálne regresívne účinky opatrení klimatickej politiky a štrukturálnych zmien. Napríklad verejné obstarávanie a opatrenia štátnej pomoci pre podniky by mali byť spojené s vytváraním kvalitných pracovných miest a mali by sa pri nich rešpektovať práva pracovníkov, environmentálne normy a daňové povinnosti. Okrem toho je nevyhnutné chrániť pred dôsledkami zmeny klímy zraniteľné osoby, pričom treba za všetkých okolností predísť energetickej chudobe. EHSV napokon poukazuje na zásadu taxonómie EÚ „výrazne nenarušiť“, podľa ktorej sa vykonávaním rôznych politík nesmie ohroziť plnenie žiadnych environmentálnych cieľov. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Keďže formálne a neformálne vzdelávanie sú dôležitými prostriedkami na riešenie klimatickej krízy, je nevyhnutné investovať do prístupného vzdelávania zameraného na zmenu klímy a aktívne občianstvo. Vzdelávanie zamerané na udržateľnosť je silným nástrojom, ktorý treba mladým ľuďom poskytnúť a ktorý im umožní podieľať sa na diskusii o tom, akým smerom by sa konkrétna politika v oblasti klímy mala uberať. Čoraz viac sa uznáva úloha vzdelávania a odbornej prípravy v boji proti zmene klímy. |
| --- | --- |

5.10

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (pozri stranu 88 tohto úradného vestníka).

1

(2)  Regional development MEPs suggest to set up a Climate Change Adaptation Fund (Poslanci Európskeho parlamentu z Výboru pre regionálny rozvoj navrhujú zriadenie fondu na prispôsobenie sa zmene klímy) | Spravodajstvo | Európsky parlament.

2

Regional development MEPs suggest to set up a Climate Change Adaptation Fund

(3)  Economic losses from climate-related extremes in Europe (Hospodárske straty v dôsledku extrémov súvisiacich s klímou v Európe) — Európska environmentálna agentúra.

3

Economic losses from climate-related extremes in Europe

(4)  Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, COM(2021) 82 final, bod 2.2.3, a Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo, COM(2021) 390 final, časti II a III, opatrenie 2 písm. c) – prehľad Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) zameraný na nedostatky v poistnej ochrane a diskusný dokument.

4

(5)  ESPAS_Report.pdf, s. 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021.

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

7

(8)  Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021 (brusselstimes.com).

8

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

9

(10)  Fond solidarity EÚ.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/funding/solidarity-fund/.

11

(12)  Plán REPowerEU, COM(2022) 230 final.

12

Plán REPowerEU

(13)  U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.

13

(14)  COM(2022) 230 final.

14

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Kryptoaktíva – výzvy a príležitosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/05)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Louise GRABO |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

Spoluspravodajkyňa:

Louise GRABO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 148/0/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 3. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

9. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

148/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Hoci EHSV uznáva rastúcu trhovú kapitalizáciu kryptoaktív, dôrazne podporuje návrh nariadenia o trhoch s kryptoaktívami (MiCA) pripravený Európskou komisiou, ktorého cieľom je regulácia kryptoaktív v EÚ a o ktorom sa 30. júna 2022 dosiahla predbežná politická dohoda spoluzákonodarcov (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV požaduje aj dôkladný regulačný a prevádzkový rámec na zlepšenie finančného sledovania transakcií a dodržiavania daňových predpisov v súvislosti s kryptoaktívami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV dôrazne odporúča, aby orgány dodržiavali zásadu „rovnaká činnosť, rovnaké riziká, rovnaké pravidlá“. Takže v prípade podnikov obchodujúcich s kryptoaktívami, pri ktorých je potrebné pokryť podobné riziká ako pri tradičných aktívach, je potrebné vychádzať z existujúcich regulačných rámcov. EHSV je presvedčený, že je to potrebné na to, aby sa zabránilo asymetrii medzi podobnými službami a aktívami, ktoré by na základe technických aspektov mohli patriť do rozdielnych rámcov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Regulačný rámec pre kryptoaktíva však musí byť konzistentný vo všetkých jurisdikciách, nielen v rámci EÚ. V záujme ochrany spotrebiteľov treba stanoviť normy založené na zásadách rovnakých podmienok v EÚ aj mimo nej. EHSV podporuje nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov, hoci v niektorých aspektoch ide nad rámec tradičných finančných transakcií (2). Zároveň však podporuje inovácie v EÚ a je dôležité, aby sa bežné produkty nefinančnej povahy založené na technológii blockchainu posudzovali podľa zásady „rovnaká činnosť, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“ ako ich fyzické náprotivky, a nie ako finančné nástroje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV so znepokojením berie na vedomie environmentálne dôsledky kryptoaktív a súvisiacich ťažobných činností vzhľadom na klimatické záväzky EÚ podľa Európskej zelenej dohody a zastáva názor, že napriek vznikajúcim DLT, ako je blockchain, ktoré sú podľa všetkého schopné zabezpečiť udržateľnú infraštruktúru pre nízkouhlíkovú budúcnosť, neexistuje presvedčivý dôkaz o tom, že tomu tak je. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV sa domnieva, že technológia blockchainu ako hlavná základná technológia pre kryptoaktíva by mohla pomôcť odstrániť riziká, ktoré v súčasnosti na trhu prevládajú. Možné výhody blockchainu siahajú od transakcií v reálnom čase umožňujúcich zmenšenie rizík a lepšie riadenie kapitálu až po lepšiu účinnosť regulácie, napríklad použitím blockchainu pri kontrolách súvisiacich so zásadou „poznaj svojho klienta“ a s bojom proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV konštatuje, že ďalší technologický vývoj môže pomôcť odstrániť existujúce obmedzenia, a tak zlepšiť transparentnosť a kvalitu údajov zasielaných daňovým orgánom na účely dodržiavania predpisov, čím sa budú riešiť daňové podvody a nezákonné transakcie. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ďalší technologický vývoj v oblasti blockchainu by takisto mohol motivovať banky, aby spolupracovali v rámci blockchainového ekosystému, čo by im umožnilo vymieňať si informácie a skúsenosti so širšou blockchainovou komunitou prostredníctvom platformy pre financovanie obchodu založenej na technológii blockchainu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV napokon plne podporuje úlohu, ktorú zohráva ECB pri monitorovaní vývoja kryptoaktív a ich potenciálnych vplyvov na menovú politiku a riziká, ktoré môžu kryptoaktíva mať z hľadiska hladkého fungovania trhových infraštruktúr a platieb, ako aj pre stabilitu finančného systému. |
| --- | --- |

1.9

2.   Základné informácie

| 2.1 | Kapitalizácia trhu s kryptoaktívami sa v roku 2021 viac ako strojnásobila na 2,6 bilióna USD, kryptoaktíva však stále tvoria malú časť celkových aktív globálneho finančného systému (3). Množstvo kryptoaktív je porovnateľné s niektorými z konvenčných tried aktív, aj keď sa významom nepribližujú k vládnym dlhopisom, akciovým trhom a derivátom. Rýchly rast kryptoaktív prilákal do ekosystému niekoľko nových aktérov a ponúka sa čoraz väčšie množstvo kryptoaktív. Niektoré z nich sa označujú ako „virtuálne meny“ alebo digitálne „mince“ či „tokeny“. Medzi najznámejšie kryptoaktíva zatiaľ patria bitcoin a ether, ktoré spolu predstavujú približne 60 % celkovej trhovej kapitalizácie kryptoaktív. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Za posledný rok s pomocou technologického vývoja, najmä technológie blockchainu, bezprecedentne vzrástol dopyt po triede kryptoaktív nazývanej stablecoiny (4). Objemy obchodovania so stablecoinmi prekonali takmer všetky ostatné kryptoaktíva najmä preto, lebo sa často používajú na vyrovnanie pri spotových obchodoch a obchodoch s derivátmi na burzách. Pomerná stabilita ceny stablecoinov takisto pomáha chrániť držiteľov kryptoaktív pred volatilitou spojenou s kryptoaktívami iných tried. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Decentralizované financie alebo DeFi (5) založené na technológii blockchainu a poskytujúce finančné služby s použitím stablecoinov a ďalších kryptoaktív predstavujú jeden z hlavných dôvodov nárastu dopytu po kryptoaktívach, pretože používateľom umožnili obchodovať s kryptoaktívami bez sprostredkovateľa. Nie je potrebné ani hodnotenie úverového rizika klienta počas transakcie. Je zaujímavé, že takéto transakcie zahŕňajú najmä inštitucionálne subjekty z rozvinutých hospodárstiev, kde sú transakcie so stablecoinmi bežné (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Technológiu blockchainu a technológiu distribuovanej databázy transakcií (DLT) možno opísať ako jeden veľký verejný súbor, ktorý sa zdieľa a je uložený v obrovskej sieti počítačov a obsahuje všetky transakcie s kryptoaktívami. Keďže sa verejne zdieľa a jeho obsah sa validuje, je nemožné zvrátiť alebo zmeniť transakciu. Verejný súbor vytvorený v dôsledku použitia DLT teda bráni podvodným transakciám. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na vrchole krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, v čase stresových trhových podmienok, hodnota bitcoinu dosiahla vrchol na úrovni 10 367,53 USD v polovici februára 2020 a v polovici marca tohto istého roku sa prepadla na 4 994,70 USD. Prudký nárast a prepad hodnoty však mali len málo spoločné s pandémiou a jej vplyvom na akciový trh (7). Zdanlivo nepredvídateľné správanie hodnoty bitcoinu je výsledok javu, ktorý ťažiari a experti označujú ako „rozpolenie“ (halving). K rozpoleniu bitcoinu dochádza každé štyri roky alebo vždy, keď sa vyťaží 210 000 blokov. Došlo k nemu v roku 2012 a vyskytlo sa rovnaké predvídateľné kolísanie cien bitcoinu. Tento model sa od roku 2012 veľmi nezmenil. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V súčasnosti sa nezdá, že by kryptoaktíva predstavovali významné riziko pre finančnú stabilitu, ako potvrdila Rada pre finančnú stabilitu (FSB) vo svojej správe z roku 2018. Samotná FSB však vyjadrila obavy v súvislosti s rizikami, ktoré by mohla priniesť zvýšená trhová kapitalizácia, najmä rizikami súvisiacimi s dôverou investorov, rizikami vyplývajúcimi z priamej alebo nepriamej expozície finančných inštitúcií a rizikami vyplývajúcimi z používania kryptoaktív pri platbách a obchodovaní. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Rovnaké obavy vyjadrili aj európske orgány dohľadu (EBA, ESMA a EIOPA), ktoré varovali spotrebiteľov, že mnohé kryptoaktíva sú vysokorizikové a špekulatívne a nevhodné pre väčšinu retailových investorov alebo ako platobný či výmenný prostriedok. Podľa ich názoru spotrebiteľom hrozí veľmi reálna možnosť, že pri nákupe vysokorizikových kryptoaktív prídu o všetky investované peniaze. Zároveň varujú, že spotrebitelia by si mali byť vedomí rizík spojených so zavádzajúcimi reklamami, ktoré sa šíria aj v sociálnych médiách či prostredníctvom influencerov. Spotrebitelia by mali byť obzvlášť opatrní, ak ide o prisľúb rýchlych alebo vysokých výnosov. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Hoci priame prepojenia medzi kryptoaktívami a systémovo významnými finančnými inštitúciami a hlavnými finančným trhmi rýchlo rastú, v súčasnosti sú veľmi obmedzené. Účasť inštitúcií na trhoch s kryptoaktívami, a to ako investorov aj ako poskytovateľov služieb, však za posledný rok vzrástla, aj keď z nízkej východiskovej úrovne. Ak by pokračovala súčasná trajektória rastu rozsahu kryptoaktív a ich prepojenosti s týmito inštitúciami, mohlo by to mať vplyv na globálny finančný systém. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Rast rozsahu a prepojenosti kryptoaktív posilňuje potrebu a dôležitosť toho, aby sa kryptoaktíva podrobili konzistentným, porovnateľným a objektívnym auditom s cieľom podať správu o presnosti a úplnosti finančných informácií, ktoré sa poskytujú verejnosti. Vzhľadom na to Európska komisia v septembri 2020 predložila legislatívny návrh na harmonizáciu a legitimizáciu regulácie kryptomien v oblasti kryptoaktív (8). Návrh poskytuje komplexný rámec regulácie a dohľadu nad emitentmi a ponúkateľmi kryptoaktív a poskytovateľmi služieb v oblasti kryptoaktív s cieľom chrániť spotrebiteľov a integritu a stabilitu finančného systému. Spoluzákonodarcovia dosiahli 30. júna 2022 predbežnú politickú dohodu. Očakáva sa, že konečné legislatívne znenie sa uverejní a nadobudne účinnosť v nadchádzajúcich mesiacoch. Postoj EHSV k tomuto návrhu je obsiahnutý v jeho stanovisku na tému Kryptoaktíva a technológia distribuovanej databázy transakcií (9). |
| --- | --- |

2.9

3.   Riziká vyplývajúce z kryptoaktív

| 3.1 | Rýchly rast kryptoaktív je všeobecne charakterizovaný zlým prevádzkovým nastavením, slabým riadením kybernetických rizík a slabými rámcami riadenia. Kombináciou všetkých troch faktorov sa zvyšujú riziká pre klientov, pričom kybernetická bezpečnosť v oblasti kryptoaktív je problémom. Ukradnuté kryptoaktíva sa zvyčajne dostanú na nezákonné trhy a používajú sa na financovanie ďalšej trestnej činnosti. Podobne v súvislosti s ransomvérovými útokmi páchatelia od obetí často požadujú, aby výkupné zaplatili v kryptomenách ako bitcoin (10). V nariadení o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (DORA), ktoré nedávno schválili spoluzákonodarcovia a v súčasnosti sa pred uverejnením finalizuje, sa stanovujú jednotné požiadavky na bezpečnosť sietí a informačných systémov podporujúcich podnikateľské procesy finančných subjektov vrátane poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorá je potrebná na dosiahnutie vysokej spoločnej úrovne digitálnej prevádzkovej odolnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ekosystém kryptoaktív je do určitej miery vystavený aj riziku koncentrácie, lebo obchodovaniu dominuje pomerne malý počet subjektov (11). V jednej štúdii sa zistilo, že menej ako 10 000 osôb na celom svete spolu vlastnilo 4,8 milióna bitcoinov (12), čiže takmer tretinu z doteraz vyťažených 18,5 milióna bitcoinov. Tie mali trhovú hodnotu takmer 600 miliárd USD. Situácia sa veľmi nezmenila. Bitcoinovému ekosystému stále dominujú veľké a koncentrované subjekty, či už veľkí ťažiari (13), držitelia bitcoinov, alebo bitcoinové burzy. Z dôvodu tejto koncentrácie je bitcoin vystavený systémovému riziku a takisto z nej vyplýva, že väčšina ziskov z ďalšieho prijatia pravdepodobne v neprimeranej miere pripadne malej skupine účastníkov (14). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | FSB vo svojej najnovšej správe uvádza, že trhové systémy ako bankovníctvo sú vo veľkej miere chránené pred volatilitou kryptoaktív (15). Varuje však pred rastúcim významom digitálnych aktív v operáciách finančných inštitúcií. Keby významný stablecoin (široko používaný pri platbách) zlyhal, ďalej by to ovplyvnilo finančnú stabilitu v čase rastúcej neistoty z dôvodu vojny na Ukrajine a pri trvalo vysokých cenách komodít. Zlyhanie stablecoinu by takisto mohlo viesť k nedostatočnej likvidite v rámci širšieho systému kryptoaktív, čím by sa obmedzili objemy obchodovania. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku, EHSV plne podporuje úsilie vyvíjané v EÚ na zvýšenie dohľadu nad kryptoaktívami (16). Z dôvodu ich vnímanej anonymity však kryptoaktíva môžu byť ľahkou korisťou pre osoby so zločinnými úmyslami napriek zlepšeniam v ich sledovaní. Kryptoaktíva sú v poslednom čase mimoriadne často aj obľúbenou menou páchateľov kybernetických útokov, ktorí používajú ransomvér, aby prenikli do systémov, a potom požadujú platby v bitcoinoch výmenou za to, že nezničia alebo nezverejnia cenné údaje spoločnosti. Navyše bol zaznamenaný nárast hlásených pyramídových hier využívajúcich kryptoaktíva. ECB takisto uvádza, že kryptomeny sa používajú na obchádzanie sankcií uvaleným na ruských oligarchov v dôsledku vojny na Ukrajine (17). Riziko zneužívania kryptoaktív na obchádzanie sankcií proti Rusku je dôležitou pripomienkou, že od týchto trhov sa musí vyžadovať, aby dodržiavali požadované normy vrátane požiadaviek na informácie o investoroch a požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a zverejňovania informácií. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Inou príčinou veľkého znepokojenia sú zavádzajúce informácie a nedostatočná transparentnosť. Niektoré kryptoaktíva sú predmetom agresívnej reklamy určenej verejnosti s použitím marketingových materiálov a ďalších informácií, ktoré môžu byť nejasné, neúplné, nepresné či zámerne zavádzajúce, pričom sa v nich nadhodnocuje možný zisk, ale prehliadajú súvisiace riziká. Marketingové činnosti sa často vykonávajú prostredníctvom influencerov v sociálnych médiách, ktorí nepriznávajú, či dostávajú finančné stimuly, aby propagovali určité kryptoaktíva, napríklad nedávny nárast umenia v podobe nezameniteľných tokenov (NFT art) spojený s rôznymi celebritami a športovcami. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Orgány dohľadu EÚ sa domnievajú, že extrémne kolísanie cien kryptoaktív predstavuje pre investorov obrovské riziko, aj keď podobné riziká by mohli vyplynúť aj z výkyvov na globálnych akciových trhoch. Mnohé kryptoaktíva totiž podliehajú náhlym a extrémnym cenovým výkyvom, v dôsledku čoho sú veľmi špekulatívne, pričom ceny závisia najmä od dopytu investorov. Extrémne výkyvy cien vyvolávajú nové obavy nad budúcnosťou kryptomien ako triedy aktív. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V prípade kryptoaktív je znepokojujúce, že pre investorov je často takmer nemožné uplatniť si nárok na náhradu škody alebo iný právny nárok v súvislosti napríklad so zavádzajúcimi informáciami, a to najmä preto, že na tieto aktíva sa dosiaľ nevzťahuje existujúca ochrana podľa v súčasnosti platných nariadení EÚ o finančných službách. Investori nie sú chránení ani systémami ochrany vkladov bánk, keďže tie sa vzťahujú len na menu, a nie na kryptoaktíva, akcie či dlhopisy. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Z pohľadu EÚ by sa pri prípadnom nadobudnutí účinnosti nariadenia o trhoch s kryptoaktívami mala riešiť nedostatočná harmonizácia medzi členskými štátmi, ktorá v súčasnosti prevláda. Pokiaľ ide o zdaňovanie, členské štáty uplatňujú rôzne prístupy a viaceré vyberajú zo ziskov z kryptoaktív daň z kapitálových ziskov v sadzbách 0 – 50 %. V roku 2020 prijatím balíka právnych predpisov v oblasti digitálnych financií na reguláciu finančných technológií EÚ uznala potenciál digitálnych financií z hľadiska inovácie a hospodárskej súťaže a zároveň zmiernila súvisiace riziká. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV požaduje účinnejší regulačný a prevádzkový rámec na zlepšenie sledovania transakcií a dodržiavania daňových predpisov v súvislosti s kryptoaktívami. Hoci uznáva problémy spôsobené nedostatočnou centralizovanou kontrolou kryptoaktív, ich pseudoanonymitou, ťažkosťami pri oceňovaní, hybridnými charakteristikami a rýchlym vývojom technológie, na ktorej sú založené, napriek tomu zastáva názor, že dodržiavanie daňových predpisov na základe symetrického prístupu je dosiahnuteľné. Z nedávnej štúdie vyplynulo, že potenciál daňových príjmov z kapitálových ziskov z bitcoinu v EÚ dosiahol v roku 2020 celkovo 850 miliónov EUR, čo zdôrazňuje významné potenciálne daňové zisky, ktoré možno z tohto odvetvia získať (18). Pritom sa samozrejme predpokladá, že príjem z kryptoaktív bude podliehať zdaneniu rovnako ako tradičné finančné nástroje. To si opäť vyžaduje riadne presadzovanie plnenia daňových povinností na základe riadneho vykazovania a poskytnutia prístupu k údajom daňovým správam. Ďalším prínosom lepšieho sledovania predajov podnikmi v reálnom čase by bolo zlepšenie výberu DPH. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Treba poukázať na to, že niektoré kryptoaktíva možno klasifikovať ako finančné nástroje v rámci rozsahu pôsobnosti smernice o trhoch s finančnými nástrojmi II (MiFID II) alebo ako elektronické peniaze podľa smernice o elektronických peniazoch alebo ako finančné prostriedky podľa smernice o platobných službách 2. Problémom je, že niektoré členské štáty zaviedli na vnútroštátnej úrovni špecializované pravidlá pre kryptoaktíva, ktoré nepatria do pôsobnosti súčasných nariadení EÚ, čo vedie k regulačnej fragmentácii. To spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a sťažuje poskytovateľom služieb v oblasti kryptoaktív rozširovať svoje činnosti cezhranične, čo vedie k regulačnej arbitráži. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Hoci EHSV súhlasí s tým, aby sa uprednostňoval holistický prístup zameraný tak na kryptoaktíva, ktoré by sa mohli považovať za existujúce finančné nástroje, ako aj na kryptoaktíva, ktoré sú v súčasnosti mimo regulačného rámca, zároveň dôrazne odporúča, aby orgány dodržiavali zásadu „rovnaká činnosť, rovnaké riziká, rovnaké pravidlá“. Takže v prípade podnikov obchodujúcich s kryptoaktívami, pri ktorých je potrebné pokryť podobné riziká ako pri tradičných aktívach, je potrebné vychádzať z existujúcich regulačných rámcov. EHSV je presvedčený, že je to potrebné na to, aby sa zabránilo asymetrii medzi podobnými službami a aktívami, ktoré by na základe technických aspektov mohli patriť do rozdielnych rámcov. Na akúkoľvek inováciu kryptoaktív musí nadväzovať aj účinná regulačná reakcia na zmiernenie rizík. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Napokon sú mimoriadne významné environmentálne dôsledky kryptoaktív a súvisiacich ťažobných činností vzhľadom na záväzky EÚ v oblasti klímy v rámci Zelenej dohody. V štúdii holandskej centrálnej banky z roku 2021 sa uvádza, že uhlíková stopa bitcoinovej siete rastie, pričom sieť má celkovú spotrebu elektrickej energie porovnateľnú so spotrebou Holandska, a výsledné environmentálne náklady dosahujú 4,2 miliardy EUR (19). Môže však byť relevantné porovnať to so spotrebou energie globálneho bankového sektora. V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že vznikajúce technológie DLT, akou je blockchain, sa zjavne využívajú na zabezpečenie udržateľnej infraštruktúry pre nízkouhlíkovú budúcnosť. Zatiaľ však neexistujú konkrétne dôkazy o tom, že tomu tak je. Pozitívne je, že vývojári v energetike sa snažia využiť technológiu DLT pri decentralizácii distribúcie energie, kontrole energetických sietí pomocou inteligentných zmlúv a poskytovaní služieb reakcie na dopyt v súvislosti s predpovedaním spotreby a ponuky elektrickej energie. |
| --- | --- |

3.12

4.   Príležitosti vyplývajúce z kryptoaktív

| 4.1 | Vzhľadom na uvedené riziká nie je jasné, či sa kryptomeny niekedy stanú konvenčným výmenným prostriedkom. Odôvodnene však možno predpokladať, že nedostatky, ktorými sa vyznačujú kryptoaktíva, ako je kapacita spracovania a veľmi vysoká spotreba energie na ich ťažbu, sa možno vyriešia s budúcim vývojom technológie. To isté možno povedať o súvisiacich rizikách trestnej činnosti a prania špinavých peňazí, pričom podiel nezákonných činností na objeme transakcií s kryptomenami klesol z 0,62 % v roku 2020 na 0,15 % v roku 2021 (20) a agentúry presadzovania práva sú schopné lepšie sledovať a konfiškovať nelegálne kryptomeny. Vzhľadom na to EHSV konštatuje, že Komisia od uverejnenia svojho Akčného plánu pre finančné technológie v marci 2018 posudzuje príležitosti aj výzvy spojené s kryptoaktívami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Hoci je skutočne nevyhnutné poskytnúť spoľahlivý legislatívny rámec pre kryptoaktíva uvedený v návrhu Komisie (21), EHSV zastáva názor, že technológia blockchainu ako hlavná základná technológia pre kryptoaktíva by mohla výrazne prispieť k odstráneniu existujúcich rizík. Možné výhody blockchainu siahajú od transakcií v reálnom čase umožňujúcich zmenšenie rizík a lepšie riadenie kapitálu až po lepšiu účinnosť regulácie, napríklad použitím blockchainu pri kontrolách súvisiacich so zásadou „poznaj svojho klienta“ a s bojom proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho blockchain takisto prináša lepšiu kybernetickú bezpečnosť vzhľadom na to, že preniknutie do ekosystému založeného na blockchaine by si vyžiadalo ohromné zdroje, pokiaľ ide o sieť a výpočtovú kapacitu. Existuje aj obrovský potenciál integrácie s ďalšími novými technológiami, ako je umelá inteligencia a internet vecí, na podporu technológie pre kryptoaktíva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ako už bolo uvedené, nedostatočná transparentnosť a nedostatok informácií predstavujú závažný problém spojený s kryptoaktívami, čo vedie k pseudoanonymite aj nedostatočným daňovým údajom. Ďalší technologický vývoj môže pomôcť odstrániť existujúce obmedzenia, a tak zlepšiť transparentnosť a kvalitu údajov zasielaných daňovým orgánom na účely dodržiavania predpisov, čím sa budú riešiť daňové podvody a nezákonné transakcie. Okrem toho synergie medzi technológiou blockchainu a umelou inteligenciou by takisto mohli predstavovať riešenie, keďže technológia blockchainu poskytuje údaje vysokej kvality pre aplikácie umelej inteligencie, transparentné modely pre štúdie založené na referenčnom porovnávaní a zabezpečuje integritu automatizovaného daňového výmeru. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ďalší technologický vývoj v oblasti blockchainu by takisto mohol motivovať banky, aby spolupracovali v blockchainovom ekosystéme, čo by im umožnilo vymieňať si informácie a skúsenosti so širšou blockchainovou komunitou na obchodnej platforme. Takáto infraštruktúra by mohla ponúknuť plne integrované služby medzi koncovými zariadeniami v oblasti obchodovania, vyrovnania a úschovy pre digitálne aktíva na základe technológie blockchainu. Takisto by mohla poskytnúť bezpečné prostredie pre vydávanie digitálnych aktív a obchodovanie s nimi a umožniť tokenizáciu existujúcich cenných papierov a nebankových aktív, aby sa predtým neobchodovateľné aktíva stali obchodovateľnými. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samozrejme, na dosiahnutie toho je potrebný spoľahlivý regulačný rámec. Regulačný rámec však musí byť konzistentný vo všetkých jurisdikciách, nielen v rámci EÚ. V záujme ochrany spotrebiteľov treba stanoviť normy založené na zásadách rovnakých podmienok v EÚ aj mimo nej. V tejto súvislosti EHSV podporuje nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov, hoci v niektorých aspektoch ide nad rámec tradičných finančných transakcií. Zároveň však podporuje inovácie v EÚ a je dôležité, aby sa bežné produkty nefinančnej povahy založené na technológii blockchainu posudzovali podľa zásady „rovnaká činnosť, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“ ako ich fyzické náprotivky, a nie ako finančné nástroje. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Táto posledná úvaha súvisí s možnosťou zavedenia digitálneho eura. Malo by sa objasniť, že digitálne euro nie je kryptoaktívom, ale inou formou eura (22). Digitálne euro by občanom EÚ umožnilo uskutočňovať digitálne platby v celej eurozóne rovnako, ako keď sa používa hotovosť pri fyzickom platení. Samozrejme existujú argumenty v prospech aj proti vstupu digitálneho eura, ale zdá sa, že ide o logický krok, keď sa platby čoraz viac digitalizujú. Ide o kritickú vec z dvoch hlavných príčin: digitálne euro by do určitej miery mohlo čeliť prevládajúcej dominancii USA na trhu so stablecoinmi a je dôležité, aby ECB naďalej monitorovala vývoj kryptoaktív a ich potenciálny vplyv na menovú politiku a riziká, ktoré môžu predstavovať pre hladké fungovanie trhových infraštruktúr a platieb, ako aj pre stabilitu finančného systému. |
| --- | --- |

4.6

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Očakáva sa, že po schválení COREPER sa niekedy koncom septembra 2022 pripraví konečné znenie, a preto s najväčšou pravdepodobnosťou nebude k dispozícii pred prijatím tohto stanoviska EHSV.

1

(2)  Nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov je v podstate výsledkom odporúčania finančnej akčnej skupiny (FATF) vytvoriť pre poskytovateľov platobných služieb povinnosť doplniť prevody finančných prostriedkov údajmi o príkazcovi a príjemcovi. Na nové technológie, akými sú technológie používané pri prevodoch kryptoaktív, sa toto nariadenie bude vzťahovať.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

3

Assessment of risks to financial stability from crypto-assets

(4)  Liao, Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers č. 1334, Washington: Rada guvernérov Federálneho rezervného systému, 2022.

4

Stablecoins: Growth potential and impact on banking

(5)  DeFi v podstate znamená poskytovanie finančných služieb decentralizovaným spôsobom, t. j. bez použitia sprostredkovateľa na uľahčenie poskytovania finančných služieb. Po tom, ako aplikácie DeFi vytvoria jednotlivci, tie sa začnú šíriť v blockchaine a postupne začnú žiť vlastným životom, keďže správa sa postúpi používateľskej komunite. Konečnou formou aplikácie DeFi je decentralizovaná autonómna organizácia (DAO). Kontrastuje to s tradičným finančným systémom, ktorý sa opiera o centralizovaných sprostredkovateľov kontrolujúcich prístup k finančným službám. Samotné používanie technológie blockchainu nerobí z niečoho DeFi. Tie vznikajú skôr vďaka tomu, že chýbajú sprostredkovatelia (čo je umožnené napr. blockchainom).

5

(6)  Chainalysis (2021).

6

(7)  Sajeev, K. C., Afjal, M., Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ 2, 57 (2022).

7

Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models

SN Bus Econ

(8)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24. 9. 2020.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

10

Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses

(11)  Treba poukázať na to, že tento stupeň rizika koncentrácie je relatívny a obmedzený na ekosystém kryptoaktív. Nemá vplyv na koncentráciu bohatstva opísanú napríklad vo Forbes World's Billionaires List.

11

Forbes World's Billionaires List

(12)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18. apríla 2022.

12

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(13)  Kryptoťažba je vytváranie jednotlivých blokov pridávaných do blockchainu riešením zložitých matematických problémov. Jej účelom je overiť transakcie v kryptomene a predložiť dôkaz o ich uskutočnení, pričom tieto informácie sa doplnia do bloku blockchainu, ktorý slúži ako záznamník ťažobných transakcií.

13

(14)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18. apríla 2022.

14

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(15)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

15

(16)  Stanovisko EHSV na tému Kryptoaktíva a technológia distribuovanej databázy transakcií, Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 31.

16

Kryptoaktíva a technológia distribuovanej databázy transakcií

(17)  Prezidentka ECB Christine Lagarde uviedla, že kryptomeny sa používajú na obchádzanie sankcií uvalených na Rusko (Lagarde says that cryptos are being used to evade sanctions imposed on Russia).

17

Lagarde says that cryptos are being used to evade sanctions imposed on Russia

(18)  Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021, JRC126109, Európska komisia, Spoločné výskumné centrum, Sevilla.

18

Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021

(19)  Trespalacios, J. P., and Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

19

The carbon footprint of bitcoin

(20)  Chainalysis, 2022 Crypto Crime Report.

20

2022 Crypto Crime Report

(21)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

21

(22)  Pozri pripravované stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Digitálne euro.

22

Digitálne euro

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia v oblasti pracovnej sily v zdravotníctve a starostlivosti pre budúcnosť Európy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/06)

| Spravodajca: | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Spravodajkyňa: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Spravodajca:

Danko RELIĆ

Spravodajkyňa:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 6. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/4/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

6. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/4/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV dôrazne podporuje zásadu, že silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti sa môžu zakladať len na vzdelanej, kvalifikovanej a motivovanej pracovnej sile v zdravotníctve a rozvíjať iba s jej pomocou. Je to rozhodujúce pre úspech politiky v oblasti zdravia, a preto nevyhnutné aj na zabezpečenie zdravotnej starostlivosti zameranej na človeka dostupnej pre všetkých a „práva na zdravie“, ako to vyplýva z odporúčaní Konferencie o budúcnosti Európy, ktoré všetkým Európanom zaručí rovnaký a udržateľný prístup k cenovo dostupnej, preventívnej, liečebnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV víta iniciatívu zaviesť opatrenia na úrovni EÚ na posilnenie dlhodobej starostlivosti a vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, plánovanú v rámci Európskeho piliera sociálnych práv, ktorá pomôže zabezpečiť vysokokvalitné, prístupné, spravodlivé a cenovo dostupné služby starostlivosti a posilniť rodovú rovnosť a sociálnu spravodlivosť. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV požaduje transformačný prístup k starostlivosti zameraný na ľudí, ich práva a potreby vrátane ich účasti na akýchkoľvek relevantných diskusiách, konzultáciách a rozhodnutiach. Naliehavo vyzýva Komisiu, aby bola ambiciózna pri stanovovaní stratégie v oblasti starostlivosti, ktorá môže prispieť k súdržnosti a vzostupnej konvergencii v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti medzi členskými štátmi a v rámci nich. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Európska záruka starostlivosti môže zabezpečiť, aby mal každý, kto žije v EÚ, celoživotný prístup k cenovo dostupným a kvalitným službám zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti, vyriešiť nedostatky v starostlivosti, podporiť dôstojné pracovné podmienky a zaistiť možnosti odbornej prípravy. Podpora a lepšie uznanie neformálnych opatrovateľov a politiky zamerané na riešenie problémov v oblasti platenej a neplatenej neformálnej starostlivosti sú kľúčom k efektívnemu využívaniu zdrojov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vzhľadom na to, že účinné, zodpovedné a dobre financované verejné služby zostávajú kľúčom k zabezpečeniu rovnakého prístupu ku kvalitnej starostlivosti, EHSV vyzýva Európsku úniu, aby zabezpečila komplementárnosť medzi všetkými poskytovateľmi služieb starostlivosti založených na solidarite, podnecovala investície do verejných služieb a sociálneho hospodárstva a podporovala subjekty sociálneho hospodárstva v odvetví starostlivosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Plánovanie pracovnej sily by malo zohľadňovať rozvoj digitálnych technológií, keďže inovácie v týchto oblastiach otvárajú možnosti vytvárania nových pracovných prostredí a prostredí na poskytovanie starostlivosti a vyžadujú si nové zručnosti. Podpora digitalizácie služieb dlhodobej starostlivosti je kľúčom k odstráneniu digitálnej priepasti a digitálnej chudoby. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV navrhuje aktualizovať akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve a sektore starostlivosti v Európskej únii (1). Rozvoj integrovaného plánovania a prognóz pracovnej sily v zdravotníctve, ako aj prispôsobenie zručností pracovnej sily v zdravotníctve a v oblasti dlhodobej starostlivosti sú nevyhnutné na zlepšenie prístupu k týmto službám a ich kvality. Aktualizovaný plán by mohol zabezpečiť lepší zber údajov tým, že sa bude využívať potenciál digitalizácie v celej EÚ, a pomôcť vytvoriť metódy na lepšie predpovedanie potrieb z hľadiska pracovnej sily a zručností. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV zdôrazňuje, že v rámci EÚ sa musí rešpektovať právo na mobilitu. Cezhraničná mobilita dodáva plánovaniu pracovnej sily ďalší rozmer, a preto by užitočným dlhodobým prvkom infraštruktúry bolo zriadenie európskej služby dohľadu nad pracovnou silou v zdravotníctve, ktorá by pomáhala členským štátom pri vytváraní a udržiavaní plánovacích štruktúr a koordinácii cezhraničných aspektov plánovania. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sociálny dialóg so zapojením vlád, zamestnávateľov a pracovníkov a ich zastupiteľských organizácií je kľúčom k vytvoreniu transformačnej stratégie v oblasti starostlivosti a vybudovaniu odolných systémov zdravotníctva a starostlivosti v EÚ. Poskytovatelia a príjemcovia starostlivosti sa musia podieľať na navrhnutí inkluzívneho, odolného a rodovo spravodlivého ekosystému v oblasti starostlivosti a zdravotníckych služieb. |
| --- | --- |

1.9

2.   Všeobecné pripomienky k starostlivosti

| 2.1 | Dlhodobá starostlivosť, ktorá je nevyhnutná pre sociálnu ochranu a blahobyt občanov EÚ, zahŕňa súbor služieb a asistenciu pre osoby, ktoré sú dlhodobo duševne a/alebo fyzicky zraniteľné a/alebo majú zdravotné postihnutie, sú odkázané na pomoc v každodennom živote a/alebo potrebujú určitú trvalú ošetrovateľskú starostlivosť, ktorú im poskytujú profesionálni alebo neprofesionálni platení/neplatení poskytovatelia doma či v zariadeniach ošetrovateľskej a rezidenčnej starostlivosti (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pandémia COVID-19 bola zaťažkávacou skúškou pre odolnosť a primeranosť systémov starostlivosti v celej EÚ a odhalila štrukturálne problémy, ako sú nedostatočné financovanie a nedostatok zamestnancov v mnohých krajinách, ktoré sa môžu zhoršiť v dôsledku pretrvávajúcich hospodárskych či politických výziev, inflácie a energetickej krízy. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V Európskom pilieri sociálnych práv je zakotvené právo na starostlivosť a právo každého na prístup ku kvalitným formálnym službám starostlivosti na základe potrieb. Nová európska stratégia v oblasti starostlivosti, ktorú avizovala predsedníčka Európskej komisie Ursula Von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie v roku 2021, zohľadňuje dve odporúčania Rady týkajúce sa starostlivosti o deti (revízia barcelonských cieľov) a dlhodobej starostlivosti. Európsky parlament odporučil zlepšiť poskytovanie celoživotnej starostlivosti na základe potrieb príjemcov a poskytovateľov starostlivosti a naliehavo vyzval Komisiu, aby podporovala členské štáty pri rozvoji kvalitných služieb starostlivosti (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV prijal viacero stanovísk o poskytovaní starostlivosti v EÚ (4), v ktorých zdôraznil, že je potrebné investovať do vysokokvalitnej, udržateľnej a prístupnej starostlivosti pre všetkých a vyplniť medzery v oblasti starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti. Identifikoval nedostatky z hľadiska poskytovania starostlivosti pre všetkých, ako je roztrieštenosť ponúkaných služieb, nedostatočná regulácia služieb, ťažkosti pri koordinácii úrovní riadenia, problémy v koordinácii sociálnych služieb so službami zdravotnej starostlivosti, rastúca komodifikácia služieb a potreba politík a opatrení v oblasti prevencie, a postavil sa proti stereotypom a ďalším spôsobom diskriminácie seniorov, pričom sa zasadzoval za starostlivosť zameranú na ľudí a podporenú digitalizáciou. V tejto súvislosti odporúča plné zavedenie digitalizácie s cieľom znížiť nadmernú administratívnu prácu pre opatrovateľov a uplatňovať najlepšie výsledky inteligentnej regulácie. |
| --- | --- |

2.4

3.   Transformačný prístup k starostlivosti

| 3.1 | Účinná európska stratégia v oblasti starostlivosti si vyžaduje angažovanosť, pokiaľ ide o transformačný a ambiciózny prístup, pri ktorom budú v centre pozornosti ľudia a ich základné práva a potreby, pričom sa zaistí ich účasť na konzultáciách a rozhodnutiach. Taktiež by mohla prispieť k súdržnosti a vzostupnej konvergencii medzi členskými štátmi a v rámci nich. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Európska záruka starostlivosti založená na tejto transformácii by zabezpečila, aby každý obyvateľ EÚ mal prístup k cenovo dostupným a kvalitným službám starostlivosti v priebehu celého života, ponúkala by členským štátom súdržný rámec na poskytovanie vysokokvalitných služieb a celoživotných stratégií v oblasti starostlivosti a umožnila by zlepšiť pracovné podmienky a odbornú prípravu opatrovateľov a podporiť neformálnych opatrovateľov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rozsiahle investície do hospodárstva a infraštruktúry v oblasti starostlivosti sú nevyhnutnou podmienkou transformačného prístupu, ktorý by vyriešil pretrvávajúce nedostatky z hľadiska starostlivosti, do roku 2035 by mohol vytvoriť takmer 300 miliónov pracovných miest a zároveň by posilnil rodovú rovnosť a zlepšil prístup žien na trh práce (5). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hoci v členských štátoch existujú rôzne modely, na zabezpečenie rovnakého prístupu ku kvalitnej starostlivosti pre všetkých, ako aj na podporu neplatených poskytovateľov starostlivosti, najmä žien, sú stále nevyhnutné účinné, zodpovedné a dobre financované verejné služby. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné maximalizovať komplementárnosť a synergiu medzi všetkými poskytovateľmi opatrovateľskej a zdravotnej starostlivosti vo verejnom aj súkromnom sektore (ziskovom a neziskovom) s cieľom dosiahnuť pokrytie pre všetkých (6), pričom sa zohľadnia najlepšie postupy a pozitívne príklady v členských štátoch pri súčasnom rešpektovaní národných špecifík a odlišností. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Privatizačné trendy a trhovo orientované postupy, ako je výber rizík a maximalizácia zisku na úkor starostlivosti a zdravia, môžu prehĺbiť nerovnosti a postihnúť najzraniteľnejšie osoby, ktorých potreby z hľadiska starostlivosti nebudú uspokojené. Služby dlhodobej starostlivosti a starostlivosti o deti založené na solidarite, rešpektovaní národných kompetencií a subsidiarite si vyžadujú silné systémy sociálnej ochrany a dobré verejné služby, sociálne investície na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov a subjekty sociálneho hospodárstva (napr. vzájomné spoločnosti), aby sa zabezpečila optimálna komunitná a domáca starostlivosť poskytovaná primerane vyškolenými opatrovateľmi (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Na podporu investícií do starostlivosti sa môžu využiť štrukturálne a investičné fondy EÚ. Pokiaľ ide o služby zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, Komisia by mala lepšie zacieliť svoje odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra a v prípade potreby pomôcť členským štátom uprednostniť primerané financovanie ako produktívnu investíciu namiesto hospodárskej záťaže. |
| --- | --- |

3.6

4.   Pracovné podmienky, výzvy a potenciál zamestnanosti

| 4.1 | Približne 6,3 milióna osôb v EÚ pracuje v sektore dlhodobej starostlivosti, zatiaľ čo 44 miliónov osôb často poskytuje neformálnu dlhodobú starostlivosť príbuzným alebo priateľom, ide teda o jeden z najrýchlejšie rastúcich sektorov na svete (8). Očakáva sa, že do roku 2030 sa vytvorí až 7 miliónov pracovných miest pre pracovníkov v profesiách súvisiacich so zdravotnou starostlivosťou a opatrovateľov (9). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Medzi najväčšie výzvy pre sektor starostlivosti patria nedostatok personálu, neatraktívne a náročné pracovné podmienky, starnúca pracovná sila a nedostatočné financovanie v dôsledku škrtov v rozpočtoch na sociálnu oblasť a zdravotníctvo, ktoré sa počas hospodárskej krízy v roku 2008 robili v rôznej miere vo všetkých členských štátoch (10). Takmer vo všetkých krajinách EÚ rast počtu pracovných miest zaostáva za zvyšujúcim sa dopytom z dôvodu psychicky a fyzicky náročných pracovných podmienok, ktoré vedú k odchodu opatrovateľov z tohto sektora. Tento trend ešte zhoršila pandémia, ktorá má nepriaznivé dôsledky pre zdravie a bezpečnosť opatrovaných osôb aj opatrovateľov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Transformačný prístup by mal podporovať rodovú rovnosť, keďže ženy predstavujú viac ako 80 % pracovnej sily v odvetví starostlivosti, prevládajú medzi opatrovateľmi aj medzi opatrovanými vo formálnom aj neformálnom prostredí (11) a sú v priemere staršie ako celková pracovná sila v EÚ. Vzhľadom na to, že prevažnú väčšinu opatrovateľských povinností v rodine vykonávajú ženy, prístupné a cenovo dostupné služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a dlhodobej starostlivosti by umožnili väčšiemu počtu žien zapojiť sa do trhu práce. Právo na najmenej päť pracovných dní opatrovateľskej dovolenky ročne, ktoré sa zavádza smernicou o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, poskytne určitú podporu neformálnym opatrovateľom, ktorí sa snažia zosúladiť pracovné a opatrovateľské povinnosti. Bez primeranej platenej dovolenky však mnohí budú mať stále ťažkosti využiť toto právo a je pravdepodobné, že súčasné rozdiely medzi ženami a mužmi budú pretrvávať. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Mzdy v tomto odvetví sú v mnohých krajinách EÚ pod priemerom, a to napriek náročným pracovným podmienkam, špecifickým požiadavkám na zručnosti/kompetencie a kvalifikáciu a vysokým rizikám v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (12). Odborová činnosť, zahrnutie do kolektívneho vyjednávania, spokojnosť s prácou a pomer počtu zamestnancov k počtu klientov sú vo viacerých členských štátoch na nízkej úrovni. Pandémia poukázala okrem iného na nedostatok osobných ochranných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Neplatená neformálna starostlivosť alebo rodinná starostlivosť je základným kameňom poskytovania dlhodobej starostlivosti v Európe, ale domáca starostlivosť a komunitná starostlivosť sú v mnohých krajinách stále slabo rozvinuté a ťažko dostupné (13). Vzhľadom na to, ako poskytovanie neformálnej starostlivosti vplýva na dôležité životné výsledky, EHSV dôrazne odporúča vypracovať politiky, ktoré podporia „formalizáciu“ neformálnej starostlivosti, pomôžu neformálnym opatrovateľom a zefektívnia využívanie zdrojov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, ako sa rozšírila neistá opatrovateľská práca, ktorú vykonávajú väčšinou ženy, nedeklarované domáce opatrovateľky, ktoré opatrujú členov domácnosti, kde bývajú, pričom väčšinou pochádzajú zo skupín migrantov alebo občanov cestujúcich za prácou. Táto sivá zóna, ktorú rozširuje nedostatočný prístup k formálnej starostlivosti a ekonomická nutnosť, si vyžaduje súdržný politický prístup, pričom treba venovať náležitú pozornosť certifikácii zručností, legalizácii a/alebo získaniu povolenia na pobyt. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vyššie a stimulujúcejšie mzdy, účinné kolektívne zastúpenie a kolektívne vyjednávanie a väčšia odborná príprava budú vzhľadom na rastúci dopyt po dlhodobej starostlivosti pre toto odvetvie prospešné. Využívanie verejného financovania na zlepšenie pracovných podmienok (napríklad prostredníctvom požiadaviek vo verejnom obstarávaní) môže pomôcť vyriešiť nedostatok zamestnancov a zabezpečiť vysokú kvalitu dlhodobej starostlivosti. Profesionalizácia, vymedzenie kvality a vypracovanie noriem na posúdenie/meranie kvality, ako aj harmonizácia noriem v členských štátoch sú nevyhnutné pre obnovu odvetvia (14). |
| --- | --- |

4.7

5.   Ďalšie pripomienky

| 5.1 | Pandémia odhalila rozdrobenosť a rozptýlenosť, najmä pokiaľ ide o zodpovednosť za poskytovanie a financovanie v mnohých členských štátoch, čo poukazuje na potrebu lepšej integrácie systémov zdravotnej starostlivosti a štátnych systémov opatrovateľskej starostlivosti (15), , ktoré majú najlepšie predpoklady na to, aby zabezpečili všetkým prístup k starostlivosti a pracovali efektívne. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Jednou z nových hlavných výziev, ktoré si vyžadujú koordinované opatrenia v rámci novej stratégie starostlivosti sa týka predchádzania problémom v oblasti duševného zdravia a ich riešenie, ktoré sú kombinovaným dôsledkom pandémie a narastajúceho výskytu duševných porúch (napr. demencie) spojených so starnutím obyvateľstva. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ako ukazujú nedávne skúsenosti s prevenciou a kontrolou ochorenia COVID-19 v zariadeniach dlhodobej starostlivosti (16), účinné hodnotenie, efektívny a zjednodušený externý dohľad a kontrola vo verejných aj súkromných zariadeniach poskytujúcich starostlivosť sú kľúčové na to, aby sa zabránilo zneužívaniu a zaručila bezpečnosť a kvalita, najmä pokiaľ ide o starostlivosť o zraniteľné osoby, seniorov a deti, pričom treba využiť osvedčené postupy existujúce v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vytvorenie celoúnijného štandardizovaného zberu údajov a ukazovateľov dlhodobej starostlivosti má zásadný význam pre úspešnú stratégiu starostlivosti na úrovni členských štátov vrátane požiadaviek na podávanie správ a pravidelných preskúmaní, ktoré sa majú vykonávať prostredníctvom účinných a zjednodušených postupov. Najmä primerané poskytovanie starostlivosti o deti si vyžaduje kvantitatívne a kvalitatívne ciele na meranie pokroku a splnenie a prekročenie barcelonských cieľov. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Podpora digitalizácie služieb dlhodobej starostlivosti je kľúčom k preklenutiu digitálnej priepasti. Osobitnú pozornosť treba venovať prístupnosti, asistenčným systémom, zlepšovaniu digitálnej gramotnosti a digitalizácii v záujme kvality pracovných miest, zvyšovania úrovne zručností a nových metód diagnostiky, monitorovania a liečby. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV odsudzuje vojnové zločiny, ktoré pácha Ruská federácia na Ukrajine a ktorých terčom sú opatrovatelia a zdravotníci, pacienti, deti, nemocnice a iné zariadenia. Táto agresia má za následok množstvo mŕtvych a zranených a vážny dosah na ukrajinský systém zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti, a preto je nevyhnutná cielená pomoc a podporné opatrenia. Rovnako treba mať na pamäti, že kríza na Ukrajine sa rozširuje a ovplyvňuje mnohé aspekty sociálneho a hospodárskeho prostredia. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Sociálny dialóg, do ktorého by boli zapojené vlády, zamestnávatelia a pracovníci a ich zastupiteľské organizácie, je kľúčom k vytvoreniu transformačnej stratégie v oblasti starostlivosti a vybudovaniu odolných systémov zdravotníctva v EÚ. Navyše sa opatrovaní a opatrovatelia musia podieľať na navrhnutí inkluzívnejšieho, odolnejšieho a rodovo spravodlivejšieho ekosystému v oblasti starostlivosti a zdravotníckych služieb so zapojením občianskej spoločnosti a ďalších zainteresovaných strán, napr. z cirkevných alebo filantropických kruhov. |
| --- | --- |

5.7

6.   Všeobecné pripomienky k pracovnej sile v zdravotníctve

| 6.1 | Dobrá zdravotná starostlivosť je pilierom stabilnej, bezpečnej a prosperujúcej spoločnosti a jej organizácia je povinnosťou štátu. V mnohých krajinách je bežnou praxou nízkonákladový a rýchly nábor zdravotníckych pracovníkov z iných európskych krajín. Považuje sa to za normálnu vec a, čo je šokujúce, nijako sa to nerieši. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV dôrazne presadzuje zásadu, že silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti sa môžu zakladať len na vzdelanej, kvalifikovanej a motivovanej pracovnej sile v zdravotníctve a rozvíjať iba s jej pomocou. Je to rozhodujúce pre úspech politiky v oblasti zdravia, a preto nevyhnutné aj na zabezpečenie zdravotnej starostlivosti dostupnej pre všetkých a práva na zdravie. V samotných odporúčaniach Konferencie o budúcnosti Európy sa uvádza zámer vytvoriť „právo na zdravie“, ktoré všetkým Európanom zaručí rovnaký prístup k cenovo dostupnej, preventívnej, liečebnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti pre všetkých. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Európska zdravotná únia by mala zlepšiť ochranu, prevenciu, pripravenosť a reakciu na úrovni EÚ v prípade ohrozenia ľudského zdravia. Úspech všetkých hlavných iniciatív v rámci európskej zdravotnej únie preto do veľkej miery závisí od kvalitnej pracovnej sily v zdravotníctve. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EHSV sa vo viacerých svojich stanoviskách (17) zaoberal otázkou pracovnej sily v zdravotníctve v rôznych iných súvislostiach a činnostiach. Najmä počas pandémie sú zdravotnícki pracovníci v prvej línii a v najťažších časoch preukazujú výnimočnú mieru solidarity. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EHSV podporuje opatrenia, ktoré by sa mali prijať na zatraktívnenie pracovných miest v zdravotníctve pre mladých ľudí. Je to jeden z najdôležitejších predpokladov na vytvorenie dostatočnej kapacity ľudských zdrojov v systémoch zdravotnej starostlivosti v snahe uspokojiť potreby z hľadiska zdravotnej starostlivosti, ako aj v záujme podpory zdravia a prevencie chorôb. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Je potrebné, aby sa údaje o počte, migrácii, zručnostiach a ďalších špecifikách týkajúcich sa pracovnej sily v zdravotníctve štandardizovali a aby medzi členskými štátmi prebiehala neustála výmena týchto údajov. Mnohé udalosti (pandémia COVID-19, zemetrasenia, záplavy, ruská invázia na Ukrajinu atď.) dokazujú význam rýchlej reakcie, najmä v krízových situáciách. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | V rokoch 2000 až 2017 sa v krajinách OECD zamestnanosť v zdravotníckych a sociálnych službách zvýšila o 48 % (18). So starnúcou a meniacou sa populáciou porastie a zmení sa aj dopyt po zdravotníckych službách. Odhaduje sa, že celosvetový dopyt po zdravotníckych pracovníkoch sa do roku 2030 takmer zdvojnásobí (19). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Schopnosť zabezpečiť základné zdravotnícke služby bola v mnohých krajinách obmedzená už pred pandémiou COVID-19 v dôsledku pretrvávajúceho nedostatku zdravotníckych pracovníkov a predpokladaného celosvetového nedostatku 18 miliónov zdravotníckych pracovníkov do roku 2030 (20). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Je dôležité jasne definovať zásady možného prenesenia alebo spojenia zručností a úloh (presunutie úloh/kombinácia zručností). Je potrebné skoordinovať inštitúcie, ktoré odborne pripravujú pracovnú silu v zdravotníctve, aby vhodne reagovali na potreby príslušného národného systému zdravotnej starostlivosti formou včasnej korekcie počtu študentov a učebných plánov. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Rozvoj ľudských zdrojov v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti by sa mal riadiť zásadou koordinácie, medzisektorovej spolupráce a integrácie starostlivosti, pričom spoločným cieľom by malo byť dosiahnuť nepretržitú kontinuitu starostlivosti o občanov 24 hodín denne, 7 dní v týždni a 365 dní v roku. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Osobitnú pozornosť je potrebné venovať dostupnosti liečby v miestnych komunitách, najmä v riedko osídlených oblastiach, vzdialených alebo izolovaných vidieckych regiónoch a na ostrovoch, kde treba aktívnejšie využívať moderné riešenia v oblasti dopravy a telemedicíny. |
| --- | --- |

6.11

7.   Plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve

| 7.1 | EHSV sa domnieva, že cieľom plánovania pracovnej sily v zdravotníctve musí byť vytvorenie podmienok pre odbornú prax, ktorá zvyšuje kvalitu starostlivosti a bezpečnosť pacientov. Zároveň je potrebné zabezpečiť na všetkých úrovniach kapacity pre kvalitnú odbornú prípravu. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Riadenie pracovnej sily v zdravotníctve sa musí považovať za strategicky dôležitú činnosť na úrovni celej štátnej správy realizovanú prostredníctvom kľúčovej úlohy vlády daného členského štátu a uskutočňovať so zapojením viacerých sektorov, pričom treba zohľadniť rôzne perspektívy a priority |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pri riadení pracovnej sily v zdravotníctve sa musí zameriavať pozornosť na všetky fázy pracovného života od náboru budúcich študentov až po zamestnávanie dôchodcov. Proces výberu uchádzačov v prípade odbornej prípravy, zamestnania a kariérneho postupu by mal byť transparentný a spravodlivý, bez akejkoľvek formy diskriminácie. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Pri plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve je dôležité zohľadniť a jasne vyjadriť potreby občanov a zdravotníckych pracovníkov. V rámci plánovania a riadenia sa musia stanoviť metódy, ktoré umožnia identifikovať všetky potreby zdravotníckych pracovníkov, od pracovných podmienok, hmotných práv, príležitostí na postup, primeraného času a zdrojov vyčlenených na vzdelávanie a výskum až po vytvorenie udržateľnej rovnováhy medzi osobným a pracovným životom. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve musí odrážať plánovanie štruktúry, ale aj činnosti a procesy na dosiahnutie stanovených cieľov, to znamená, že treba vymedziť, čo a akým konkrétnym spôsobom sa má dosiahnuť. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EHSV navrhuje aktualizovať akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve a sektore starostlivosti v Európskej únii (21). Rozvoj integrovaného plánovania a prognóz pracovnej sily v zdravotníctve, ako aj prispôsobenie zručností pracovnej sily v zdravotníctve a v oblasti dlhodobej starostlivosti sú nevyhnutné na zlepšenie prístupu k týmto službám a ich kvality. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Na plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve sa musia aktívne podieľať sociálni partneri a všetky zainteresované organizácie občianskej spoločnosti. Je potrebné definovať vzťahy medzi jednotlivými profesijnými skupinami, špecifické potreby obyvateľstva a systém určitých kompetencií. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | V záujme ochrany práv a zabezpečenia primeraných stimulov pre zdravotníckych pracovníkov je potrebné určiť neatraktívne geografické oblasti alebo oblastí činnosti, v ktorých je nedostatok ľudských zdrojov. EHSV navrhuje, aby Európska komisia pripravila odporúčania týkajúce sa minimálneho podielu zdrojov na jednotku obyvateľstva pre základnú všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť a núdzové situácie, pričom by mala zohľadniť geografické rozloženie a vekový profil (22). |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Ako základ pre tieto odporúčania treba zlepšiť medzinárodný zber údajov v snahe zosúladiť, pokiaľ je to možné, kategórie údajov, aby sa zistili rozdiely a predišlo nesprávnej interpretácii údajov. Je dôležité zohľadniť vnútroštátne odchýlky od harmonizovaných kategórií v celej Európe, aby bolo možné uviesť údaje do kontextu (23). |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Otázka finančných zdrojov sa bude riešiť odlišne, v závislosti od hospodárskej situácie v jednotlivých členských štátoch. Z faktov vyplýva, že členské štáty musia zabezpečiť, aby systémové plánovanie vo všeobecnosti, a najmä plánovanie pracovnej sily v zdravotníctve, zohľadňovalo širšie prostredie a relatívnu schopnosť vlády ovplyvniť ho (24). |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Plánovanie pracovnej sily by malo zohľadňovať rozvoj digitálnych technológií, keďže inovácie v týchto oblastiach otvárajú možnosti vytvárania nových pracovných prostredí a prostredí na poskytovanie starostlivosti a vyžadujú si nové zručnosti. |
| --- | --- |

7.11

8.   Pracovné podmienky

| 8.1 | Význam pracovných podmienok ako faktora, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie pracovníkov o tom, či začnú kariéru v zdravotníctve, budú v nej pokračovať alebo ju zanechajú, zdôrazňuje význam koherentných politík v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, zamestnanie, rodinný život, financie a migrácia. Mnohé diskusie o plánovaní pracovnej sily v zdravotníctve sa síce zameriavajú na profesijné odmeňovanie ako kľúčový faktor náboru a udržania si pracovníkov, ale k zdravému pracovnému prostrediu, v ktorom je medicína atraktívnou a udržateľnou kariérnou voľbou, prispievajú aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave vrátane profesijného rozvoja a schopnosti udržiavať si kvalifikáciu, praktické podmienky, ako je dostupnosť starostlivosti, oficiálne stanovený pracovný čas, dostatočné personálne zabezpečenie, zmysluplné možnosti odborného rozvoja a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom (25). |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Európske aj medzinárodné zdravotnícke organizácie konštatujú, že lekári pracujúci v nemocniciach aj vo všeobecných a súkromných ambulanciách sa vo svojej každodennej praxi, bez akéhokoľvek konfliktu, čoraz častejšie stretávajú s násilím – niekedy až extrémnym (26). EHSV vyzýva Európsku komisiu a všetky zainteresované strany, aby preukázali politickú angažovanosť a uvedomili si, že je naliehavo potrebné chrániť pracovnú silu v zdravotníctve pri výkone práce. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Zdravotnícki pracovníci sú vystavení riziku, že sa pri práci nakazia infekčnými chorobami. Prenos chorôb je príčinou absencií, chorobnosti a v niektorých prípadoch aj úmrtí zdravotníckych pracovníkov. To v konečnom dôsledku vedie k zníženiu počtu pracovníkov a následne ovplyvňuje kvalitu starostlivosti o pacientov a bezpečnosť. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Zdravotnícki pracovníci môžu tiež trpieť psychickým stresom a duševnými poruchami, ktoré ovplyvňujú ich pracovný aj osobný život. V posledných rokoch pribúdajú prípady, keď zdravotnícki pracovníci obmedzujú svoju odbornú prax alebo odchádzajú do predčasného dôchodku z dôvodu vyhorenia, depresie či iných duševných porúch (27). EHSV požaduje investície do verejných služieb starostlivosti o duševné zdravie s cieľom zabezpečiť všetkým zdravotníckym pracovníkom úplný a bezplatný prístup k týmto službám. |
| --- | --- |

8.4

9.   Mobilita

| 9.1 | EHSV zdôrazňuje, že právo na mobilitu sa musí rešpektovať v rámci EÚ aj mimo nej. Treba uľahčiť cezhraničnú mobilitu v záujme jednotlivých pracovníkov aj celej profesie, keďže ponúka príležitosti na prenos vedomostí a vzájomné učenie sa, ktoré sú prínosné pre starostlivosť o pacientov a v konečnom dôsledku pre celý systém zdravotnej starostlivosti. V prípade migrácie z dôvodu ekonomickej nevyhnutnosti alebo nepriaznivých pracovných podmienok je veľmi dôležité identifikovať a riešiť základné príčiny tejto dynamiky a pracovať na zlepšení situácie zdravotníckych pracovníkov (28). |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Cezhraničná mobilita dodáva plánovaniu pracovnej sily ďalší rozmer, a preto by užitočným dlhodobým prvkom infraštruktúry bolo zriadenie európskej služby dohľadu nad pracovnou silou v zdravotníctve, ktorá by pomáhala členským štátom pri vytváraní a udržiavaní plánovacích štruktúr a koordinácii cezhraničných aspektov plánovania. Táto služba by sa mala prepojiť s postupmi EÚ, najmä s európskym semestrom a pandemickým plánovaním, ktorými sa bude zaoberať pripravované nariadenie EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (29). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Členské štáty musia zaviesť etické náborové politiky v súlade s Globálnym kódexom WHO pre medzinárodný nábor zdravotníckych pracovníkov (30). Nábor odborníkov zo zahraničia by sa nemal považovať za jednoduchý prostriedok na zmiernenie nedostatku domáceho zdravotníckeho personálu. V prípade asymetrických tokov mobility sa treba usilovať o vytvorenie vyrovnávacích mechanizmov, ktoré by smerovali k obojstranne výhodným výmenám. |
| --- | --- |

9.3

10.   Ďalšie pripomienky

| 10.1 | Zásadný význam pre riadenie zdravotníckych pracovníkov na všetkých úrovniach má účinné vedenie. Predstavuje komplexnú a vysoko cenenú zložku zdravotníckeho vzdelávania, ktorá sa čoraz viac uznáva ako nevyhnutná podmienka na dosiahnutie vysokých štandardov vzdelávania, výskumu a klinickej praxe. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Kvalitné a dostatočné vzdelávanie zamerané na schopnosti potrebné pre vedúcich pracovníkov a rozvoj týchto schopností by preto mali byť súčasťou učebných osnov všetkých zdravotníckych profesií (31). |
| --- | --- |

10.2

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Európska komisia uverejnila v roku 2012 svoj akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve v EÚ.

1

(2)  Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

2

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2018 o službách starostlivosti v EÚ na zlepšenie rodovej rovnosti https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_SK.html.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 44; Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 7 (Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 103); brožúra a stanovisko EHSV na tému Hospodárska, technologická a sociálna transformácia moderných služieb zdravotnej starostlivosti pre staršie osoby (Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 10); stanovisko EHSV na tému Nový model starostlivosti o staršie osoby: ponaučenie z pandémie ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 19).

4

Hospodárska, technologická a sociálna transformácia moderných služieb zdravotnej starostlivosti pre staršie osoby

Nový model starostlivosti o staršie osoby: ponaučenie z pandémie ochorenia COVID-19

(5)  Addati, L., Cattaneo, U. a Pozzan, E. (2022) Report on Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work (Správa: Starostlivosť v práci: investície do opatrovateľskej dovolenky a služieb v oblasti starostlivosti pre rodovo spravodlivejší svet práce), MOP, Ženeva, 2022 https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm.

5

Report on Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53.

6

(7)  Pozri stanovisko EHSV na tému Vplyv sociálnych investícií na zamestnanosť a verejné rozpočty (Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21).

7

Vplyv sociálnych investícií na zamestnanosť a verejné rozpočty

(8)  Eurofound, 2020, Long-term care workforce: Employment and working conditions (Pracovná sila v oblasti dlhodobej starostlivosti: zamestnanosť a pracovné podmienky), Úrad pre vydávanie publikácií EÚ, Luxemburg. https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions

8

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(9)  Barslund, Mikkel a kol., 2021. Study: Policies for long-term Carers (Štúdia: Politiky pre osoby poskytujúce dlhodobú starostlivosť), 2021. Brusel, Európsky parlament, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf.

9

Study: Policies for long-term Carers

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf.

10

(11)  Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society (Správa o dlhodobej starostlivosti – trendy, výzvy a príležitosti v starnúcej spoločnosti), 2021, zväzok I, kapitola 3, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, s. 12 a 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726.

11

Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11, s. 68 – 70.

12

(13)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Zigante, V., Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality (Neformálna starostlivosť v Európe: skúmanie formalizácie, dostupnosti a kvality), Úrad pre publikácie, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836,

13

Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality

Spasova, S., a kol., 2018. Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies, European Social Policy Network (ESPN) (Výzvy dlhodobej starostlivosti v Európe. Štúdia národných politík, Európska sieť pre sociálnu politiku (ESPN)), Brusel: Európska komisia. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sk&pubId=8128&furtherPubs=yes

Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies, European Social Policy Network (ESPN)

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11, kapitola 3.

14

(15)  Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, 2014, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, s. 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352 a Pan-European Commission on Health & Sustainable Development (Paneurópska komisia pre zdravie a udržateľný rozvoj, 2021, Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development (Vyťažiť pozitíva z pandémia: nová stratégia pre zdravie a udržateľný rozvoj. Prehľad dôkazov https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf.

15

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

Pan-European Commission on Health & Sustainable Development

Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development

(16)  Danis, K., Fonteneau, L., a kol., 2020. High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA (Veľký vplyv ochorenia COVID-19 na zariadenia dlhodobej starostlivosti: návrh na monitorovanie v EÚ/EHP. Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin, 25(22). https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956.

16

High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA

Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin

(17)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 109; Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 251; Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 48; Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012; Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 74; Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf.

18

(19)  Liu, J. X., Goryakin, Y., Maeda, A., Bruckner, T., Scheffler, R., Global health workforce labor market projections for 2030 (Prognózy globálneho trhu práce v zdravotníctve na rok 2030), Human Resources for Health 2017; 15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

19

Global health workforce labor market projections for 2030

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1.

20

(21)  Európska komisia uverejnila v roku 2012 svoj akčný plán pre pracovnú silu v zdravotníctve v EÚ.

21

(22)  CPME Policy on Health Workforce (Politika CPME týkajúca sa pracovnej sily v zdravotníctve) https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

22

CPME Policy on Health Workforce

(23)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

23

(24)  Russo G, Pavignani E, Guerreiro CS, Neves C. Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis (Môžeme zastaviť zhoršovanie situácie zdravotníckych pracovníkov v nefunkčných štátoch? Poznatky z Guiney Bissau o povahe, pretrvávaní a vývoji krízy v oblasti ľudských zdrojov). Human Resources for Health 2017; 15(1):12.

24

Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis

(25)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf.

26

(27)  L. N. Dyrbye, T. D. Shanafelt, C. A. Sinsky, P. F. Cipriano, J. Bhatt, A. Ommaya, C. P. West a D. Meyers. 2017. Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care (Vyhorenie u zdravotníckych pracovníkov: Výzva na preskúmanie a riešenie tejto nedostatočne rozpoznanej hrozby pre bezpečnú a kvalitnú starostlivosť). NAM Perspectives. Diskusný dokument, National Academy of Medicine, Washington, DC.

27

Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care

NAM Perspectives.

(28)  Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

28

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(29)  Európska komisia, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, (2014). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Primeraná sociálna ochrana v súvislosti s potrebami dlhodobej starostlivosti v starnúcej spoločnosti: správa spoločne pripravená Výborom pre sociálnu ochranu a Európskou komisiou), Úrad pre publikácie, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, s. 14.

29

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C., & Mellis, C. (2020). Leadership in healthcare education (Vedenie v zdravotníckom vzdelávaní). BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456. https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x

31

Leadership in healthcare education

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/46

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Mládežnícky test EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/07)

| Spravodajkyňa: | Katrīna LEITĀNE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Katrīna LEITĀNE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 6. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 158/0/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24. 2. 2022

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

6. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

158/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Politická participácia je základom každej fungujúcej demokracie. Hlavným prínosom EÚ pre mladých Európanov je rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho štátu (1). Je dôležité zabezpečiť, aby mladí ľudia mali slovo v rozhodnutiach ovplyvňujúcich ich budúcnosť, pretože aj nepriamy vplyv môže mať stále vážny dosah na mladých ľudí a budúce generácie. Aj politiky, ktoré sa nezameriavajú priamo na mladých ľudí alebo sa nepovažujú za súčasť tradičnej politiky v oblasti mládeže, môžu mať vážny dosah na život mladých ľudí. Je dôležité ponúknuť účinné mechanizmy, ktoré dopĺňajú súčasné mechanizmy účasti, sú v súlade s demokratickými princípmi a sú prispôsobené potrebám mladých ľudí. Môže to prispieť k lepšej a účinnejšej tvorbe politík. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že vzdelávanie je jedným z najúčinnejších spôsobov, ako osloviť mladých ľudí a informovať ich o všetkých možných formách participácie a hodnotách, ktoré európsky projekt predstavuje. Existujúce programy podporujúce formálne a neformálne vzdelávanie, napríklad Erasmus+ a Európsky zbor solidarity, úspešne vylepšili názor mladých ľudí na demokratickú účasť a hodnoty a zásady Európskej únie. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV poukazuje na to, že je výslovne potrebné zapojiť mladých ľudí do tvorby politík prostredníctvom ich zmysluplnej účasti spôsobom, ktorý je pre mladých ľudí najvhodnejší, a následne monitorovať, posúdiť a hodnotiť vplyv, aby sa zabezpečilo, že pri prijímaní politických rozhodnutí sa zohľadnia názory mladých ľudí. Zapojenie do tvorby politiky vytvára dôveru mladej generácie a nielen jej, čo mladým ľuďom umožňuje, aby boli počas tohto procesu vnímaní ako relevantní a významní. Tieto procesy by mali zahŕňať viditeľné a transparentné oznamovanie výsledkov ich zapojenia. Tento prvok má zásadný význam pre budovanie dôvery mladých ľudí vo vzťahu k tvorbe politiky (2). Okrem toho je veľmi dôležité sociálne začlenenie a oslovenie skupín s rôznymi potrebami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV súhlasí s tým, že organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu pri zapájaní mladých ľudí do spoločenských výziev, a tým aj pri ich účasti na tvorbe politík a demokratickom procese. Takéto organizácie môžu slúžiť ako mosty a podporné siete, ktoré budú pomáhať mladým ľuďom spolupracovať s formálnymi verejnými orgánmi a umožnia im stať sa aktívnymi občanmi. EHSV podporuje tieto organizácie a mladých občanov vo vykonávaní činnosti a vyzýva na prijatie opatrení, ktoré by im to umožnili. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV nabáda inštitúcie EÚ a členské štáty zaviesť opatrenia a mechanizmy, ktoré zabezpečia zohľadňovanie názorov mládeže v každej oblasti politiky a zároveň vytvoria priestor pre mladých ľudí, aby poskytovali konzistentné a odborné informácie o výzvach, ktorým čelia. Tieto štruktúry by mali zahŕňať aj transparentné a viditeľné následné a monitorovacie mechanizmy a dopĺňať existujúce nástroje účasti mládeže bez toho, aby viedli k zníženiu financovania. Mali by sa sprístupniť vhodné zdroje na zmysluplnú účasť mládeže na tvorbe politík. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Účasť mladých ľudí na tvorbe politík a rozhodovacích procesoch dokáže podporiť lepšiu právnu reguláciu a politiky mapovaním a pochopením súčasných a budúcich trendov, ktoré ovplyvňujú životy mladých ľudí a budúcich generácií. Môže to tiež uľahčiť úlohu autora návrhu, pretože môže získať kvalitatívne vstupy na doplnenie sekundárnych údajov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV by chcel poukázať na to, že zatiaľ čo mládežnícky test EÚ vychádza z kľúčových cieľov stratégie EÚ pre mládež (3) a Európskeho roka mládeže, oba zdôrazňujú dôležitosť začleňovania mládeže do tvorby politiky, čo si vyžaduje medziodvetvový prístup. Je to tiež jedno z opatrení uvedených v Správe o konečnom výsledku (4) Konferencie o budúcnosti Európy, ktorú schválili všetky hlasovacie zložky v pléne konferencie a občania. Na dosiahnutie dlhodobého vplyvu a odkazu po Európskom roku mládeže musia byť mladí ľudia splnomocnení stáť na čele zmien a budovať lepšiu budúcnosť. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV uznáva odkaz na mládežnícky test EÚ v oznámení Európskej komisie o výsledkoch Konferencie o budúcnosti Európy (5). Zdôrazňuje však, že návrh Komisie nie je v súlade s cieľmi a prostriedkami pôvodného návrhu a chýba mu zmysluplná spolupráca s mládežníckymi organizáciami a odborníkmi, začleňovanie mládeže do všetkých politík a nezohľadňuje dlhodobý vplyv politík na budúce generácie. EHSV sa domnieva, že mládežnícky test EÚ by mal byť súčasťou súboru nástrojov lepšej právnej regulácie ako samostatný nástroj, pretože budúce generácie a mladí ľudia si zasluhujú osobitnú pozornosť. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV vyzýva na intenzívnejšiu spoluprácu medzi inštitúciami pri zosúlaďovaní existujúcich úspešných iniciatív, ako je dialóg EÚ s mládežou, Vaša Európa, váš názor a Európske podujatie pre mládež, a na ich prepojenie s budúcimi iniciatívami, ako je mládežnícky test EÚ, v súlade so stratégiou EÚ pre mládež. EHSV okrem toho načrtáva zoznam návrhov týkajúcich sa zapojenia mladých ľudí v rámci neho a jeho cieľom je zaviesť do svojej práce koncepciu mládežníckeho testu EÚ. |
| --- | --- |

1.9

2.   Všeobecné pripomienky

2.1   
  Úloha mladých ľudí pri budovaní európskeho projektu

| 2.1.1 | Mladí ľudia sú motorom európskeho projektu a ich kreativita, energia a nadšenie sú hnacou silou jeho udržateľnosti. Súčasný rok 2022 bol vyhlásený za Európsky rok mládeže, pričom predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen uviedla, že „Európa potrebuje všetkých svojich mladých ľudí“ a „Naša Únia musí mať dušu a víziu, s ktorou sa dokážu stotožniť“ (6). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Projekt EÚ nemožno efektívne a správne realizovať v súčasnom demokratickom prostredí bez uznania diskusie o politickej participácii mládeže (7) v rámci demokratických tradícií a geopolitických kontextov. Podpredseda pre podporu nášho európskeho spôsobu života Margaritis Schinas uviedol, že „Európsky rok mládeže by mal priniesť zmenu paradigmy v tom, ako zapájame mladých ľudí do politiky a rozhodovania“. Základným odôvodnením je poskytnúť mladým ľuďom prístup k zmysluplnej participácii mládeže a umožniť im zapojiť sa do nej (8). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Podľa prieskumov Eurobarometra (9) EÚ dôveruje menej ako polovica (47 %) Európanov a iba 44 % má o nej pozitívny obraz. Budúcnosť európskeho projektu vo veľkej miere závisí od toho, aké silné je spojenie mladých ľudí s európskymi hodnotami a od ich ochoty prijať európsku identitu. Aktívna účasť mladých ľudí v politických a rozhodovacích procesoch je kľúčová, pretože ich budúcnosť budú určovať dnešné rozhodnutia. Preto by sa mali zaviesť participatívne nástroje, aby sa zabezpečilo zohľadnenie hlasov mladých ľudí. Účasť na občianskom a demokratickom živote sa musí posilniť na všetkých úrovniach, aby sa zabezpečila budúca prosperita Európy, pričom treba uznať, že demokratická zrelosť ovplyvňuje vzorce politickej účasti mladých ľudí v EÚ (10). |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Iniciatíva EÚ zvolať Konferenciu o budúcnosti Európy fungovala ako stimul na podporu participatívneho dialógu s občanmi v celej Únii. Za cestu vpred sa považuje zlepšenie účinnosti existujúcich mechanizmov účasti mládeže a vývoj nových mechanizmov. Ako sa navrhuje v konečných výsledkoch Konferencie o budúcnosti Európy, mohlo by to zahŕňať „mládežnícky test“ (11) právnych predpisov s posúdením vplyvu a konzultačným mechanizmom zahŕňajúcim zástupcov mladých ľudí (12) |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Mládežnícky test slúži ako metóda strategického výhľadu pre tvorbu politík. Strategický výhľad je cenná koncepcia, ktorú sa Európska komisia snaží použiť pri tvorbe politiky. Keďže stavia na princípoch, ako sú prognózy, analýza megatrendov, plánovanie scenárov a vízie, je nevyhnutné, aby sa v tomto rámci zohľadňovala aj perspektíva mládeže a budúcich generácií. Hoci sa v rámci prognózy uznáva, že budúcnosť nie je vopred určená, zhromažďujú sa informácie o možných scenároch a cieľom je pripraviť sa na vznikajúce výzvy. Medzigeneračný dialóg môže zahŕňať cenné nástroje, ktoré zabezpečia, aby navrhované politiky zohľadňovali tieto trendy a budúce scenáre. Vykonávanie analýzy, ktorá zohľadňuje perspektívu mladých ľudí a budúcich generácií, môže a malo by prispieť k lepším a cielenejším politikám, ktoré sú schopné riešiť výzvy budúcich generácií. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | V záujme vytvorenia lepších politík, ktoré sú vhodné na budúce výzvy, je potrebné uznať a chrániť práva mladých ľudí a budúcich generácií a zabezpečiť, aby to nemalo negatívny vplyv na žiadne konkrétne generačné a sociálne skupiny. Tieto skupiny sa v súčasnosti často prehliadajú alebo sa považujú za súčasť iných skupín, čo neodráža realitu. V dôsledku toho politiky náležite neriešia výzvy a prispievajú k poklesu dôvery a chýbajúcej angažovanosti vo vzťahu k formálnym inštitúciám. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   
  Potreba zmysluplnej participácie mládeže

| 2.2.1 | Zmysluplné zapojenie sa týka spoločného podieľania na moci, schopnosti prijímať rozhodnutia so zapojením iných zainteresovaných strán za transparentných podmienok, ktoré sú známe všetkým dotknutým aktérom. Dobre navrhnuté procesy zodpovednosti vytvárajú dôveru všetkých zainteresovaných strán v procesy politickej participácie a všetkým zainteresovaným by sa mala oznámiť explicitná zodpovednosť rôznych aktérov. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Dôvera mladých ľudí vo verejné inštitúcie sa od globálnej finančnej krízy na konci 21. storočia (13) zastavila a ich vnímanie politického vplyvu a zastúpenia pri rozhodovaní zostáva nezmenené. Účasť mládeže na demokratickom živote môže mať rôzne podoby. Hlasovanie v miestnych, národných alebo európskych voľbách sa však považuje za najefektívnejší spôsob, ako dosiahnuť, aby rozhodujúce orgány vypočuli ich hlas (39 %) (14), hoci podiel mladých ľudí, ktorí dôverujú tomuto druhu demokratickej účasti, je stále veľmi nízky. Zároveň pre tých, ktorí sa pravdepodobne budú držať ďalej od politiky, je to kvôli nedostatku zmysluplnej angažovanosti a dôvery a pocitu, že nemá zmysel zúčastniť sa bez toho, aby sa zohľadnil ich príspevok. Jednou z hlavných prekážok participácie mladých ľudí je presvedčenie, že osoby s rozhodovacou právomocou „nepočúvajú ľudí ako ja“ (15). Podpora dôvery a posilňovanie dialógu medzi mladými ľuďmi a verejnými inštitúciami sú preto rozhodujúce pre zabezpečenie pripravenosti a odolnosti spoločností vyrovnať sa s budúcimi otrasmi (16). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Väčšina (70 %) (17) mladých ľudí sa domnieva, že nemá takmer alebo vôbec žiadne slovo v dôležitých rozhodnutiach, zákonoch a politikách, ktoré ovplyvňujú EÚ ako celok. 24,8 % (18) mladých ľudí má pocit, že nemajú vôbec žiadny vplyv na to, aké témy sú predmetom verejných alebo politických diskusií a ďalších 40,8 % tvrdí, že nemajú veľký vplyv. Okrem toho sa 2/3 respondentov domnievajú, že väčšia informovanosť politikov o obavách mladých ľudí by pomohla mladým ľuďom viac ovplyvňovať verejnú politiku, pričom viac ako 50 % z nich si myslí, že tomuto účelu by slúžila významnejšia úloha mládežníckych organizácií v politike. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Mladí ľudia zmenili svoje spôsoby participácie a teraz uprednostňujú neinštitucionalizované, a najmä nevolebné formy politickej angažovanosti (19). Výskum čoraz viac dokazuje, že to súvisí s klesajúcou úrovňou dôvery vo verejné orgány a nespokojnosťou s fungovaním zastupiteľskej demokracie. Nekonvenčná politická účasť mladých ľudí sa stáva čoraz plynulejšou, individualizovanou a personalizovanou a uprednostňuje sa angažovanie v jednotlivých otázkach a témach, ako aj priamy aktivizmus a protest v zmysle „individuálnej voľby životného štýlu“ (20). Celkovo sú mladí ľudia politicky vysoko motivovaní. Odborníci na politickú účasť pri posudzovaní otázky účasti mládeže preniesli svoj záujem z otázky, či s mladí ľudia chcú zúčastniť na otázku, kde a ako sa rozhodnú vyjadriť svoje politické názory (21). Vzhľadom na širokú škálu spôsobov, akými sa mladí ľudia v súčasnosti snažia ovplyvňovať politiku a politické opatrenia, je v rámci demokratických inštitúcií jednoznačne potrebné zohľadniť nekonvenčnú povahu politickej účasti, participatívneho rozhodovania, posilnených mechanizmov komunikácie a transparentnosti. Tvorba politík v rámci verejných orgánov by sa mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť a navrhnúť tak, aby sa zabezpečilo oslovenie a zapojenie všetkých skupín mladých ľudí pri prijímaní politických rozhodnutí. Mechanizmy participácie by v skutočnosti mali byť inkluzívne a komunikované takým spôsobom, aby oslovili rôznorodú verejnosť a skupiny, ku ktorým je ťažké sa priblížiť. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Organizácie vedené mládežou si vybudovali odborné znalosti a poznatky o širokej škále tém súvisiacich s problémami, ktorým mladí ľudia čelia. Ich zahrnutie do procesu tvorby politiky bude mať za následok ucelenejšie a prispôsobenejšie pravidlá a predpisy. Podporuje to aj čoraz väčší počet mladých ľudí, ktorí sa pripájajú k týmto organizáciám (22). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Zmysluplná spolupráca s mladými ľuďmi je kľúčová. Účasť mládeže sa musí zlepšiť, pričom treba riešiť najmä: nedostatočné demokratické zastúpenie mládeže a chýbajúcu perspektívu mládeže mimo oblasti tradičnej mládežníckej politiky. Mladí ľudia chcú byť zapojení do formovania politík, ktoré ovplyvňujú ich životy. Medzigeneračná spravodlivosť (23) je spôsob, akým možno liečiť nerovnosť medzi generáciami v starnúcich spoločnostiach. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Existujúce nástroje na analýzu vplyvu na mládež, napríklad nástroj č. 31 v súbore nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, nezabezpečujú začleňovanie mládeže a začlenenie mládežníckych organizácií a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami, ktorí sú schopní poskytnúť systematický prehľad problémov z hľadiska mládeže. Ako vychádza z dostupných publikácií, takéto nástroje sa zavádzajú menej často, ako by si vyžadovala relevantnosť a význam návrhov. |
| --- | --- |

2.2.7

3.   Konkrétne pripomienky

3.1   
  Mládežnícky test EÚ

| 3.1.1 | Návrh je založený na troch pilieroch: konzultácia, posúdenie vplyvu a zmierňujúce opatrenia (24). Poskytuje rámec na zlepšenie účinnosti a efektívnosti politiky založený na výraznejšej účasti mládeže a jej začleňovaní do tvorby politiky, pričom zohľadňuje aj zraniteľné skupiny mladých ľudí, ako sú mladí ľudia so zdravotným postihnutím, ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (25), mladí ľudia žijúci v odľahlých oblastiach atď. Mládežnícky test EÚ vďaka rôznym svojim zložkám poskytuje ucelenú štruktúru na tvorbu kvalitných a lepších politík, ktoré riešia problémy, na ktoré môžu naraziť budúce generácie. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Prvým krokom mládežníckeho testu EÚ je určiť relevantnosť a vplyv akýchkoľvek pripravovaných návrhov politík pre mladých ľudí a budúce generácie. Pomôže to určiť, či by sa v súvislosti s touto pripravovanou politikou mal vykonať úplný mládežnícky test. Prostredníctvom nástroja kontrolného zoznamu hodnotitelia určia, či je návrh skutočne relevantný pre mladých ľudí a priamy a nepriamy vplyv návrhu na mladých ľudí a budúce generácie. V prípade, že áno, mládežnícky test prejde do fázy úplnej konzultácie, posúdenia vplyvu a zmierňujúcich opatrení. Príslušné ukazovatele by sa vypracovali na základe potrieb a predstáv mladých ľudí, aby sa zabezpečilo, že sa zvážia návrhy, ktoré sú z ich hľadiska relevantné. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | V ďalšom kroku sa od príslušných hodnotiteľov očakáva, že budú zmysluplne viesť konzultácie so zainteresovanými stranami súvisiacimi s mládežou, aby sa zabezpečilo poskytovanie systematických odborných znalostí na dôkladnú analýzu. Na základe tejto činnosti sa hodnotitelia budú snažiť identifikovať obavy mladých ľudí v súvislosti s možnými vplyvmi testovaného návrhu politiky. Táto participačná zložka musí byť transparentná a musí dať priestor širokému spektru zástupcov mládeže, organizácií vedených mládežou a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami, aby poskytli vstupy. Týmto spôsobom možno zabezpečiť systematický prístup k otázkam, ktoré sa riešia v predbežných politických návrhoch. Zapojením mládežníckych organizácií, zástupcov mládeže a mladých ľudí s príslušnými odbornými znalosťami môže posúdenie vplyvu poskytnúť veľmi rozmanité a jedinečné pozadie. Vďaka zmysluplnej spolupráci môžu hodnotitelia získať komplexný prehľad založený na všeobecných znalostiach a odbornosti, ktoré títo mladí ľudia získali. Pomocou tohto vstupu môže byť analýza vplyvu dostatočne podrobná na to, aby identifikovala výzvy a aspekty, v ktorých by politiky mohli spôsobiť narušenie. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Na základe dostupných údajov zozbieraných počas postupu a výsledkov konzultácií sú posudzovatelia schopní navrhnúť analýzu vplyvu podľa tém uvedených v kontrolnom zozname a tiež poskytnúť analýzu prognóz pre budúce generácie. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ak sa zistí negatívny vplyv, hodnotiteľ by mal navrhnúť zmierňujúce opatrenia, ktoré by sa mali zamerať predovšetkým na skupiny žijúce v zraniteľných situáciách a znevýhodnených mladých ľudí. Odporúča sa, aby hodnotitelia počas konzultácie začlenili otázky o možných zmierňujúcich opatreniach, ktoré by sa mohli zahrnúť do analýzy. V nadchádzajúcich rokoch sa odporúča vykonať hodnotenie s cieľom monitorovať vplyv politík a to, ako zmierňujúce opatrenia riešili negatívne dôsledky. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Mládežnícky test EÚ by nemal nahrádzať zmysluplné zapojenie mladých ľudí vo všeobecnosti a mal by dopĺňať existujúce mechanizmy účasti. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Návrh bol výsledkom série diskusií s najväčšími európskymi mládežníckymi sieťami, pričom sa osobitne spomína vo viacerých odporúčaniach Európskeho dialógu s mládežou od jeho vytvorenia (a jeho predchodcu štruktúrovaného dialógu). Mladí ľudia vyjadrili svoje silné želanie týkajúce sa transparentného procesu tvorby politiky, ktorý by mladým ľuďom umožnil prispievať k tvorbe a monitorovať výsledky. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Návrh vychádza aj z testu vplyvu na malé a stredné podniky (MSP), ktorý je príkladom vhodného nástroja na posúdenie vplyvu na úrovni EÚ založeného na troch pilieroch konzultácií, analýzy vplyvu a zmierňujúcich opatrení (26). Okrem toho, podobne ako test vplyvu na MSP, aj mládežnícky test EÚ má byť súčasťou súboru nástrojov lepšej právnej regulácie ako samostatný nástroj na zdôraznenie úlohy mladých ľudí v budúcnosti Európy v súlade s oznámením predsedníčky Európskej komisie. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Návrh je založený na príkladoch nástrojov posúdenia vplyvu na mládež, ktoré už existujú vo viacerých členských štátoch, napríklad v Rakúsku, Nemecku, Francúzsku, vo Flámsku v Belgicku, ako aj mimo EÚ, napríklad na Novom Zélande a v Kanade. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Navrhované posúdenie vplyvu poskytuje riešenie na zabezpečenie toho, aby vplyv politík zohľadňoval potreby a očakávania mladých ľudí a poskytuje rozsah mimo tradičnej oblasti politiky týkajúcej sa mládeže. Len malá časť návrhov Európskej komisie je analyzovaná z pohľadu mládeže. Značná časť týchto návrhov však priamo i nepriamo ovplyvňuje kvalitu života mladých ľudí. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Navrhuje sa zahrnúť mládežnícky test EÚ do verejne dostupných posúdení vplyvu lepšej právnej regulácie alebo ho uverejniť na Európskom mládežníckom portáli. Najúčinnejší spôsob by sa mal však ďalej skúmať. EHSV však Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu nabáda, aby tento test aktívne propagovalo s cieľom zabezpečiť jeho zviditeľnenie, pričom generálny sekretariát by mal podporovať jeho prijatie na rôznych generálnych riaditeľstvách. Mládežnícky test EÚ by mohli zverejniť aj tie inštitúcie, ktoré sa ho rozhodnú vykonať, a to aj na webovom sídle EHSV. Zverejnením posúdenia a konečnej verzie návrhu budú môcť zainteresované strany mládeže zapojené do konzultácie vidieť, ako bol ich príspevok zohľadnený. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Mládežnícky test EÚ sa navrhuje ako štruktúra, ktorú možno realizovať na miestnej, regionálnej a národnej úrovni spolu s inštitúciami Európskej únie. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Mládežnícky test EÚ môže potenciálne zlepšiť politiky, ale musí byť založený aj na zmysluplných participatívnych mechanizmoch, pretože využívanie poznatkov komunity je spôsob, ako zabezpečiť efektívnosť a priniesť zlepšenia. |
| --- | --- |

3.1.13

3.2   
  Účasť mládeže v rámci EHSV

| 3.2.1 | EHSV uznáva dôležitosť zapojenia mládeže do formovania budúcnosti Európy (27), a preto vedie niekoľko úspešných iniciatív, ako sú „Vaša Európa, váš názor“, okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti a klimatický samit mládeže EÚ, ktorý zorganizoval spoločne s Európskym parlamentom. V nadväznosti na svoje stanovisko NAT/788 (28) zaradil EHSV do svojej oficiálnej delegácie na zasadnutie konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC v roku 2021 pri príležitosti COP26 po prvýkrát mládežníckeho delegáta. Okrem toho v súvislosti s Európskym rokom mládeže bude Cena EHSV pre občiansku spoločnosť za rok 2022 udelená za účinné, inovatívne a tvorivé iniciatívy, ktorých cieľom je vytvoriť lepšiu budúcnosť pre mladých Európanov a spolu s nimi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EHSV sa bude snažiť znásobiť hlasy mladých ľudí a mládežníckych organizácií prostredníctvom štruktúrovanejších, zmysluplnejších a cielenejších mechanizmov účasti mládeže, aby zlepšil zapojenie mladých ľudí a mládežníckych organizácií do svojej práce. V súlade s tým by EHSV mal podniknúť tieto kroky:






  — | mali by sa zaviesť transparentné a prierezové koordinačné mechanizmy, ktoré by začlenili názory mládeže do činnosti EHSV a legislatívy; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

mali by sa zaviesť transparentné a prierezové koordinačné mechanizmy, ktoré by začlenili názory mládeže do činnosti EHSV a legislatívy;

| — | mohli by sa uviesť mladí odborníci s príslušnými odbornými znalosťami o kľúčových stanoviskách; |
| --- | --- |

—

mohli by sa uviesť mladí odborníci s príslušnými odbornými znalosťami o kľúčových stanoviskách;

| — | v súvislosti s Európskym rokom mládeže by sa mládež mala stať spoločnou témou jesenného kola stanovísk z vlastnej iniciatívy; |
| --- | --- |

—

v súvislosti s Európskym rokom mládeže by sa mládež mala stať spoločnou témou jesenného kola stanovísk z vlastnej iniciatívy;

| — | viesť tematické diskusie s európskymi mládežníckymi organizáciami a organizáciami na miestnej úrovni s cieľom účinnejšie prepojiť národné a európske perspektívy; |
| --- | --- |

—

viesť tematické diskusie s európskymi mládežníckymi organizáciami a organizáciami na miestnej úrovni s cieľom účinnejšie prepojiť národné a európske perspektívy;

| — | každoročne by sa pre štúdie EHSV mohli vyberať témy týkajúce sa mládeže (29); |
| --- | --- |

—

každoročne by sa pre štúdie EHSV mohli vyberať témy týkajúce sa mládeže (29);

| — | všetky stanoviská vypracované EHSV by tiež mali vždy zohľadňovať medzigeneračné hľadisko (ako to robia v prípade rodového hľadiska); |
| --- | --- |

—

všetky stanoviská vypracované EHSV by tiež mali vždy zohľadňovať medzigeneračné hľadisko (ako to robia v prípade rodového hľadiska);

| — | budovať živé vzťahy s ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom zmapovať mechanizmy účasti mládeže a posilniť osvetové aktivity s mládežou a mládežníckymi organizáciami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

—

budovať živé vzťahy s ostatnými inštitúciami EÚ s cieľom zmapovať mechanizmy účasti mládeže a posilniť osvetové aktivity s mládežou a mládežníckymi organizáciami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| — | prijať uznesenie o angažovanosti mládeže v EHSV, ktoré navrhla koordinačná skupina pre Európsky rok mládeže; |
| --- | --- |

—

prijať uznesenie o angažovanosti mládeže v EHSV, ktoré navrhla koordinačná skupina pre Európsky rok mládeže;

| — | vytvoriť na webovom sídle EHSV stránku „zapojenie mládeže“ s cieľom upozorniť na minulé, prebiehajúce a budúce aktivity súvisiace s mládežou vrátane stanovísk, verejných vypočutí, podujatí atď.; |
| --- | --- |

—

vytvoriť na webovom sídle EHSV stránku „zapojenie mládeže“ s cieľom upozorniť na minulé, prebiehajúce a budúce aktivity súvisiace s mládežou vrátane stanovísk, verejných vypočutí, podujatí atď.;

| — | v EHSV by sa mohla zriadiť stála štruktúra, ktorou by sa zabezpečilo, že práca na zapájaní mládeže bude v EHSV a s ostatnými inštitúciami pokračovať aj po roku 2022. |
| --- | --- |

—

v EHSV by sa mohla zriadiť stála štruktúra, ktorou by sa zabezpečilo, že práca na zapájaní mládeže bude v EHSV a s ostatnými inštitúciami pokračovať aj po roku 2022.

| 3.2.3 | EHSV vo svojej práci na rozvíjaní jednotného prístupu k zapojeniu mladých ľudí v EHSV ďalej preskúma a zváži možné spôsoby ako uplatňovať koncepciu mládežníckeho testu EÚ. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby reagovala na toto stanovisko z vlastnej iniciatívy a na návrh mládežníckeho testu EÚ a prediskutovala s ním uplatňovanie tohto testu. |
| --- | --- |

3.2.4

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Sekundárny výskum Európska mládež v roku 2021.

1

(2)  Influencing and understanding political participation patterns of young people, European Parliament, 2021

2

(3)  Uznesenie Európskej rady o stratégii EÚ pre mládež 2019 – 2027

3

(4)  Konferencia o budúcnosti Európy – Správa o konečnom výsledku, máj 2022.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52022DC0404&qid=1660827033223

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_4701.

6

(7)  Deželan T., Moxon D. (2021), Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, štúdia.

7

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(8)  Barta O., Boldt G., Lavizzari A. (2021), Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, výskumná štúdia.

8

Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications

(9)  Eurobarometer 96 – zima 2021 – 2022.

9

(10)  Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis, Journal of Youth Studies, zv. 23, č. 7, 2020 (dokument prijatý v roku 2018).

10

Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

11

(12)  Správa o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy

12

(13)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?
  Highlights.

13

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?

Highlights

(14)  Flash Eurobarometer on Youth and Democracy, prieskum uskutočnený od 22. februára do 4. marca 2022.

14

(15)  Správa Európskeho parlamentu o prieskume mládeže, Európsky parlament, september 2021.

15

(16)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?
  Highlights.

16

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?

Highlights

(17)  Správa Európskeho parlamentu o prieskume mládeže, Európsky parlament, september 2021.

17

(18)  Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

18

(19)  Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

19

(20)  Správa o prieskume mládeže, v rámci predsedníctva troch krajín Nemecka – Portugalska – Slovinska, január 2022.

20

(21)  Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, štúdia, 2021.

21

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(22)  Správa Eurobarometra o Európskom roku mládeže: Mladí Európania sú čoraz angažovanejší, Európska komisia, 2022

22

(23)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?
  Highlights.

23

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?

Highlights

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf a https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 27.

25

(26)  Better Regulation Toolbox – SME Test

26

(27)  Stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022), SOC/706 Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 122 a na tému Nová stratégia EÚ pre mládež, SOC/589, Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142.

27

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022)

Nová stratégia EÚ pre mládež

(28)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 44.

28

(29)  V súčasnosti prebieha štúdia EHSV o štruktúrovanej angažovanosti mládeže: mapovanie osvedčených postupov na miestnej, národnej, európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom vyvinúť potrebné a vhodné mechanizmy, ktoré zabezpečia, že hlasy mladých ľudí budú vypočuté.

29

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha technológií na odstraňovanie uhlíka pri dekarbonizácii európskeho priemyslu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/08)

| Spravodajca: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Spoluspravodajkyňa: | Monika SITÁROVÁ |

Spravodajca:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Spoluspravodajkyňa:

Monika SITÁROVÁ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 18. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 24. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 229/0/7 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

18. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

24. 6. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

229/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV opakuje, že jednoznačne podporuje záväzky stanovené v Európskej zelenej dohode a posilnenie strategickej autonómie energetického zásobovania a vedúceho postavenia v oblasti priemyslu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nemôžu zostať nepovšimnuté účinky prebiehajúcej vojny na Ukrajine na dostupnosť energií a surovín a táto situácia sa musí monitorovať v rámci európskeho semestra. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zelená transformácia v priemysle si ako základ vyžaduje dostatočný a adekvátny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe na elektrifikáciu a na úspešnosť ekologickej výroby vodíka. Technológie odstraňovania oxidu uhličitého (CDR), zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS) a zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCU) pomôžu priemyslu dosiahnuť klimatickú neutralitu. Na dosiahnutie cieľov Zelenej dohody je potrebné zaviesť energiu z obnoviteľných zdrojov v celej Európe. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dekarbonizácia si bude vyžadovať hĺbkovú transformáciu priemyselných činností (v nasledujúcich 30 rokoch). Hoci mnohé technológie s nízkymi emisiami už existujú, ich úroveň technologickej pripravenosti (TRL (1)) je nízka. Na rozšírenie a rozsiahle zavádzanie týchto prelomových technológií budú potrebné ambiciózne technologické plány a EÚ musí podporovať inovácie prostredníctvom fondov v oblasti klímy a inovácie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Na zelenú transformáciu v priemysle je preto nevyhnutný rozvoj technológií a vzdelávanie a rekvalifikácia pracovnej sily. Sociálny dialóg na všetkých úrovniach: európskej, národnej aj regionálnej by mal podporovať zvyšovanie povedomia, akceptácie a podpory pre zelenú a spravodlivú transformáciu tohto odvetvia. Budovanie kapacít a projekty na vymedzenie kľúčových zručností budú nevyhnutné na zabezpečenie účinnej transformácie priemyslu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Rozšírenie využívania alternatívnych surovín – najmä udržateľnej biomasy – má potenciál prispieť k udržateľnému odstraňovaniu uhlíka z atmosféry prostredníctvom podpory udržateľného obhospodarovania produktívnej pôdy (poľnohospodárska a lesná pôda) a využívania biomasy v produktoch s dlhou životnosťou, ktoré ďalej predlžujú prínos pri odstraňovaní. Okrem toho by to pomohlo znížiť závislosť EÚ od dovážaných surovín a zdrojov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV žiada zachovať konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, keďže EÚ je síce priekopníčkou v znižovaní emisií CO2, ale potrebuje aj iných aktérov, aby naplnili svoje klimatické ambície. Keďže klimatická kríza je globálna, Európska únia musí vo svojej diplomacii zintenzívniť úsilie a účinnejšie nabádať tretie krajiny, aby tie zasa zintenzívnili svoje úsilie o prekonanie krízy. Bez ohľadu na svoje ambiciózne politické ciele bude EÚ čoraz viac rozvíjať svoje priekopnícke činnosti zamerané na dekarbonizáciu priemyselných odvetví vďaka svojej politickej podpore a praktickým poznatkom podnikov a ich pracovníkov v oblasti priemyselných kapacít, potrebných technológií a predvídania zmien, čo umožní prijať príslušné praktické opatrenia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zachovanie zdravej priemyselnej základne v EÚ zabezpečí európskej spoločnosti prosperitu, kvalitné pracovné miesta a odhodlanosť bojovať proti zmene klímy. Európske priemyselné podniky musia investovať v Európe s riadnym regulačným rámcom, a to do výskumu, vývoja a inovácií, ako aj do strojov a zariadení, aby si udržali svoje konkurenčné postavenie. |
| --- | --- |

1.8

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | V európskom klimatickom predpise sa stanovil ambiciózny cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 a potvrdil cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Na dosiahnutie cieľa Európskej únie je potrebné analyzovať všetky činnosti produkujúce emisie skleníkových plynov a určiť spôsoby dosiahnutia čistých nulových emisií približne do roku 2050. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Z výrobných odvetví pochádza 20 % európskych emisií (2). Výrobné odvetvia s vysokými emisiami oxidu uhličitého v Európe sú: železiarsky a oceliarsky, cementársky, chemický a petrochemický, celulózo-papierenský, sklársky a keramický priemysel, ropné rafinérie a odvetvia výroby hnojív a neželezných kovov (najmä hliníka). Emisie skleníkových plynov v priemysle zahŕňajú oxid uhličitý pochádzajúci z využívania energie, z neenergetického využitia fosílnych palív a z nefosílnych zdrojov palív, a takisto iné plyny. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zelená transformácia priemyslu je nevyhnutná na dosiahnutie súladu s európskym klimatickým predpisom. V priemyselných odvetviach dôjde k transformácii technológií a následne k zmenám v pracovných postupoch, zručnostiach a kompetenciách. Budú však potrebné aj opatrenia na strane dopytu na podporu zavádzania nízkouhlíkových výrobkov a nových obchodných modelov (priemyselná symbióza, obehovosť, reakcia na dopyt). |
| --- | --- |

2.3

3.   Priemysel na ceste ku klimatickej neutralite

| 3.1 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy je zamerané na priemyselné odvetvia zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ (EU ETS). Dodávky energií, doprava a budovy preto doň nie sú zahrnuté. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Okrem zvládnutia výzvy v oblasti dekarbonizácie je pre každé priemyselné odvetvie nevyhnutné zlepšenie energetickej efektívnosti. Aj keď to nebude postačovať na dekarbonizáciu európskeho priemyslu, vďaka energetickej efektívnosti sa môžu výrazne znížiť emisie zo spotreby energie. Dôjde k presunu z využívania fosílnych palív na využívanie technológií, ktoré neprodukujú skleníkové plyny, najmä na energiu z obnoviteľných zdrojov. Dodávatelia energií a vody a verejné orgány sú zodpovedné za energetickú transformáciu z fosílnych palív na bezemisné technológie. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V súvislosti s výzvou v oblasti dekarbonizácie by sa odvetvia mohli klasifikovať takto:






  — | odvetvia, v ktorých sa musia radikálne zmeniť výrobné procesy: oceliarstvo (integrované hutné prevádzky), odvetvie výroby hnojív a chemický priemysel; |
| --- | --- | --- |

3.3

—

odvetvia, v ktorých sa musia radikálne zmeniť výrobné procesy: oceliarstvo (integrované hutné prevádzky), odvetvie výroby hnojív a chemický priemysel;

| — | odvetvia, v ktorých treba zmeniť zdroj energie vo výrobných procesoch: oceliarstvo (elektrické oblúkové pece), sklárske, keramické, papierenské a iné odvetvia; |
| --- | --- |

—

odvetvia, v ktorých treba zmeniť zdroj energie vo výrobných procesoch: oceliarstvo (elektrické oblúkové pece), sklárske, keramické, papierenské a iné odvetvia;

| — | „odvetvia s komplikovaným znižovaním emisií“, napr. cementársky priemysel, v ktorom sa CO2 emitovaný vo výrobe musí zachytávať, ukladať alebo využívať; |
| --- | --- |

—

„odvetvia s komplikovaným znižovaním emisií“, napr. cementársky priemysel, v ktorom sa CO2 emitovaný vo výrobe musí zachytávať, ukladať alebo využívať;

| — | odvetvia, v ktorých sa môžu uplatniť technológie na zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCU) na vývoj produktov s vysokou pridanou hodnotou, ako sú ropné rafinérie a chemický a petrochemický priemysel. |
| --- | --- |

—

odvetvia, v ktorých sa môžu uplatniť technológie na zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCU) na vývoj produktov s vysokou pridanou hodnotou, ako sú ropné rafinérie a chemický a petrochemický priemysel.

| 3.4 | K vyššej energetickej efektívnosti určite prispeje mimoriadne účinná priemyselná kogenerácia (3), ktorou však nie je možné dekarbonizovať priemysel. Používanie priemyselného odpadového tepla s nízkou entalpiou na diaľkové vykurovanie by bolo ďalším spôsobom, ako zvýšiť celkovú energetickú efektívnosť, a mohlo by sa zohľadňovať počas prechodu na úplnú dekarbonizáciu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Technológie CDR odstraňujú z atmosféry CO2, ktorý už bol emitovaný, výsledkom čoho sú „negatívne“ emisie. Technológie CCS, ako sú technológie na získavanie bioenergie so zachytávaním a ukladaním oxidu uhličitého (BECCS) a technológie na priame zachytávanie oxidu uhličitého zo vzduchu s jeho ukladaním (DACCS), sú dôležitou súčasťou portfólia technológií na dosahovanie negatívnych emisií. Napriek ich potenciálu z hľadiska zmierňovania zmeny klímy sú však v súčasnosti len v demonštračnej fáze. Ostatné technológie CDR zahŕňajú činnosti na podporu prirodzených úložísk CO2, ako je prvotné a opätovné zalesňovanie, a nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto stanoviska. |
| --- | --- |

3.5

Výzvou z hľadiska budúcnosti technológií CDR vo výrobnom priemysle je nájsť rovnováhu tam, kde zachytávanie oxidu uhličitého je spolu s inými technológiami na znižovanie a odstraňovanie oxidu uhličitého zmierňovacou možnosťou. Znižovanie a odstraňovanie emisií skleníkových plynov musí byť v súlade s Parížskou dohodou a európskym právnym predpisom v oblasti klímy. Technológie CCS môžu EÚ pomôcť postupovať pri odstraňovaní skleníkových plynov potrebným tempom, ale dlhodobým cieľom musí byť zabránenie ukladaniu oxidu uhličitého.

| 3.6 | Vodík vyrábaný pomocou energie z obnoviteľných zdrojov (ekologicky získavaný vodík) sa zdá byť medziodvetvovou odpoveďou na procesy dekarbonizácie. Vo Švédsku napríklad existuje projekt zameraný na zabránenie emisiám skleníkových plynov z výroby ocele použitím vodíka vyrobeného pomocou obnoviteľných zdrojov energie. Projekt vo Fínsku ukáže viaceré spôsoby výroby vodíka zo zemného plynu a neskôr ekologickej výroby vodíka so zachytávaním CO2 a jeho trvalým ukladaním v Baltskom mori. |
| --- | --- |

3.6

4.   Priemysel na ceste k dekarbonizácii

| 4.1 | Zo všetkých európskych priemyselných odvetví sa zameriavame na odvetvia s veľkým potenciálom zlepšenia a veľkým vplyvom na znižovanie európskych emisií CO2. Vo výrobnom priemysle sa dôraz kladie na odvetvia, ktoré čelia pri úsilí o dekarbonizáciu viacerým výzvam. Stanovisko je zamerané na oceliarsky, cementársky, chemický a petrochemický priemysel, ropné rafinérie, celulózo-papierenský priemysel, priemysel výroby hnojív, sklársky a keramický priemysel. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pred opísaním technológií, ktoré by mohli mať vplyv na znižovanie a odstraňovanie emisií oxidu uhličitého, musíme zvážiť prechod od zdrojov energie z fosílnych palív k iným bezemisným a iným obnoviteľným zdrojom energie. Týmito zdrojmi by mohli byť zdroje veternej, fotovoltickej a termosolárnej, vodnej a geotermálnej energie, biomasa a biopalivá. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V niektorých odvetviach by sa na dosiahnutie nulových emisií skleníkových plynov museli vo výrobe zaviesť niektoré existujúce alebo nové technológie, aby sa dosiahol prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť. V závislosti od odvetvia a jeho súčasných emisií skleníkových plynov môže byť potrebné podniknúť jeden alebo viacero krokov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tento prvý krok by sa mohol javiť „len“ ako zmena časti procesu výroby/obstarávania. V mnohých iných situáciách môže byť potrebný ďalší výskum a vývoj týkajúci sa napríklad prispôsobenia súčasných horákov na zemný plyn na používanie vodíka, alebo možností využívania tepelných čerpadiel. Okrem toho by sa mali zohľadniť aj úvahy o vzájomnom pôsobení vodíka a materiálov alebo výrobkov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Oceliarsky priemysel:
  Výzvou pre tradičný oceliarsky priemysel sú integrované hutné prevádzky s redukciou železnej rudy, v ktorých sa už zavádza niekoľko nových technologických postupov, teraz so zameraním na nahradenie vysokých pecí elektrickými oblúkovými pecami plnenými priamo redukovaným železom vyrobeným s použitím ekologicky získaného vodíka. Iné alternatívy, ktoré už boli preskúmané, sa opierajú o technológie CCS, nemôžu však splniť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov. Pri elektrolýze železnej rudy by sa mohlo emitovať až o 87 % menej CO2 ako v súčasnej integrovanej hutnej prevádzke (ak je dodávaná elektrická energia vyrábaná bez emisií CO2). Vodíková plazmová redukcia má slúžiť na dosiahnutie nulových emisií CO2. Pri výrobe ocele s využívaním vodíka by sa v skutočnosti mohlo emitovať až o 95 % menej CO2 ako v súčasnej integrovanej výrobnej prevádzke (ak sa využíva úplne dekarbonizovaná elektrická energia), avšak v dôsledku strát energie počas výroby vodíka by to zvýšilo spotrebu energie v priemysle.
  Pri výrobe ocele v elektrických oblúkových peciach sa v porovnaní s integrovanou výrobnou prevádzkou emituje len 14 % emisií skleníkových plynov a hlavnou výzvou je nahradiť zemný plyn vo valcovacích peciach ekologicky získavaným vodíkom alebo elektrickou indukciou.
  Technológie CCU (využívajúce odpadové plyny vysokých pecí) môžu znížiť emisie až o 65 %, ak sa zavedú v plnom rozsahu (zníženie emisií CO2 závisí aj od celkového životného cyklu výsledných chemických výrobkov). Niektoré sú v pokročilejšom štádiu vývoja. Napr. v ukážkovom závode Steelanol (v súčasnosti vo výstavbe – technologická úroveň pripravenosti TRL 9) sa odpadový plyn bude využívať na výrobu bioetanolu a cieľom projektu Carbon2Chem (TRL 7 – 8) je využívať odpadový plyn ako surovinu na výrobu chemických látok. |
| --- | --- |

4.5

Výzvou pre tradičný oceliarsky priemysel sú integrované hutné prevádzky s redukciou železnej rudy, v ktorých sa už zavádza niekoľko nových technologických postupov, teraz so zameraním na nahradenie vysokých pecí elektrickými oblúkovými pecami plnenými priamo redukovaným železom vyrobeným s použitím ekologicky získaného vodíka. Iné alternatívy, ktoré už boli preskúmané, sa opierajú o technológie CCS, nemôžu však splniť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov. Pri elektrolýze železnej rudy by sa mohlo emitovať až o 87 % menej CO2 ako v súčasnej integrovanej hutnej prevádzke (ak je dodávaná elektrická energia vyrábaná bez emisií CO2). Vodíková plazmová redukcia má slúžiť na dosiahnutie nulových emisií CO2. Pri výrobe ocele s využívaním vodíka by sa v skutočnosti mohlo emitovať až o 95 % menej CO2 ako v súčasnej integrovanej výrobnej prevádzke (ak sa využíva úplne dekarbonizovaná elektrická energia), avšak v dôsledku strát energie počas výroby vodíka by to zvýšilo spotrebu energie v priemysle.

Pri výrobe ocele v elektrických oblúkových peciach sa v porovnaní s integrovanou výrobnou prevádzkou emituje len 14 % emisií skleníkových plynov a hlavnou výzvou je nahradiť zemný plyn vo valcovacích peciach ekologicky získavaným vodíkom alebo elektrickou indukciou.

Technológie CCU (využívajúce odpadové plyny vysokých pecí) môžu znížiť emisie až o 65 %, ak sa zavedú v plnom rozsahu (zníženie emisií CO2 závisí aj od celkového životného cyklu výsledných chemických výrobkov). Niektoré sú v pokročilejšom štádiu vývoja. Napr. v ukážkovom závode Steelanol (v súčasnosti vo výstavbe – technologická úroveň pripravenosti TRL 9) sa odpadový plyn bude využívať na výrobu bioetanolu a cieľom projektu Carbon2Chem (TRL 7 – 8) je využívať odpadový plyn ako surovinu na výrobu chemických látok.

| 4.6 | Cementársky priemysel:
  Len 37 % emisií v cementárenskom priemysle pochádza z palív, zatiaľ čo zvyšných 63 % je výsledkom chemických reakcií surovín (emisie z procesov). Používaním palív odvodených z obnoviteľných zdrojov (biomasa alebo vodík) sa preto emisivita tohto odvetvia zníži najviac o 35 %. V súčasnosti sa testujú technológie, ktoré môžu v budúcnosti zabezpečiť zachytávanie a spracovanie alebo ukladanie oxidu uhličitého (vytváranie amínov a vápnikový kolobeh). Ďalším spôsobom zníženia emisií je vyvinúť tzv. nízkoslinkové cementy, ktoré sú v súčasnosti na úrovni pripravenosti TRL 5 – 7. Tie majú v porovnaní s bežným portlandským cementom až o 30 % nižšiu emisivitu. |
| --- | --- |

4.6

Len 37 % emisií v cementárenskom priemysle pochádza z palív, zatiaľ čo zvyšných 63 % je výsledkom chemických reakcií surovín (emisie z procesov). Používaním palív odvodených z obnoviteľných zdrojov (biomasa alebo vodík) sa preto emisivita tohto odvetvia zníži najviac o 35 %. V súčasnosti sa testujú technológie, ktoré môžu v budúcnosti zabezpečiť zachytávanie a spracovanie alebo ukladanie oxidu uhličitého (vytváranie amínov a vápnikový kolobeh). Ďalším spôsobom zníženia emisií je vyvinúť tzv. nízkoslinkové cementy, ktoré sú v súčasnosti na úrovni pripravenosti TRL 5 – 7. Tie majú v porovnaní s bežným portlandským cementom až o 30 % nižšiu emisivitu.

| 4.7 | Chemický priemysel:
  V chemickom priemysle je cieľom elektrifikácie výrobných procesov, napr. elektrifikácie parného krakovania, znížiť emisie CO2 na krakovaciu jednotku o 90 %. Tento priemysel významne prispieva k obnove udržateľných uhlíkových cyklov. Chemické výrobky sú obrovskou zásobárňou uhlíka a môžu ho viazať 10 – 40 rokov. V súčasnosti je objem uhlíka obsiahnutého v chemických výrobkoch porovnateľný s celkovými emisiami tohto odvetvia vznikajúcimi pri ich výrobe. Dokonca väčšina tohto uhlíka končí v atmosfére, keď sa výrobky po skončení používania spaľujú, a stanovenie ambicióznej stratégie obehového hospodárstva je predpokladom vytvorenia klimaticky vhodných udržateľných uhlíkových cyklov tým, že sa uhlík udrží „v obehu“. Chemický priemysel môže prispieť k zníženiu emisií v iných odvetviach „absorpciou“ uhlíka a jeho uložením vo výrobkoch. |
| --- | --- |

4.7

V chemickom priemysle je cieľom elektrifikácie výrobných procesov, napr. elektrifikácie parného krakovania, znížiť emisie CO2 na krakovaciu jednotku o 90 %. Tento priemysel významne prispieva k obnove udržateľných uhlíkových cyklov. Chemické výrobky sú obrovskou zásobárňou uhlíka a môžu ho viazať 10 – 40 rokov. V súčasnosti je objem uhlíka obsiahnutého v chemických výrobkoch porovnateľný s celkovými emisiami tohto odvetvia vznikajúcimi pri ich výrobe. Dokonca väčšina tohto uhlíka končí v atmosfére, keď sa výrobky po skončení používania spaľujú, a stanovenie ambicióznej stratégie obehového hospodárstva je predpokladom vytvorenia klimaticky vhodných udržateľných uhlíkových cyklov tým, že sa uhlík udrží „v obehu“. Chemický priemysel môže prispieť k zníženiu emisií v iných odvetviach „absorpciou“ uhlíka a jeho uložením vo výrobkoch.

| 4.8 | Celulózo-papierenský priemysel:
  Očakáva sa, že v celulózo-papierenskom priemysle sa do roku 2050 kombináciou zlepšení procesov vrátane prechodu na Priemysel 4.0 spolu s investíciami do najmodernejších výrobných technológií zabezpečí zníženie emisií CO2 o 7 miliónov ton. Využitím svojich zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (KVET) na mieste je priemysel schopný zapojiť sa do trhu s energiou využitím prebytkov nestálej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Súvisiace dekarbonizačné prínosy by mohli dosiahnuť až 2 milióny ton. Predpokladá sa, že ďalšou konverziou priemyselných zariadení na nízkoemisné alebo bezemisné zdroje energie sa dosiahne zníženie emisií CO2 o 8 miliónov ton. Popri niektorých prelomových koncepciách identifikovaných v projekte nazvanom Two Team Project (4), akou je technológia hĺbkových eutektických rozpúšťadiel, ktorá sa v súčasnosti vyvíja, by ďalšie inovačné a prevratné riešenia mohli doplniť úsilie o zníženie emisií CO2 približne o 5 miliónov ton. |
| --- | --- |

4.8

Očakáva sa, že v celulózo-papierenskom priemysle sa do roku 2050 kombináciou zlepšení procesov vrátane prechodu na Priemysel 4.0 spolu s investíciami do najmodernejších výrobných technológií zabezpečí zníženie emisií CO2 o 7 miliónov ton. Využitím svojich zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny (KVET) na mieste je priemysel schopný zapojiť sa do trhu s energiou využitím prebytkov nestálej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Súvisiace dekarbonizačné prínosy by mohli dosiahnuť až 2 milióny ton. Predpokladá sa, že ďalšou konverziou priemyselných zariadení na nízkoemisné alebo bezemisné zdroje energie sa dosiahne zníženie emisií CO2 o 8 miliónov ton. Popri niektorých prelomových koncepciách identifikovaných v projekte nazvanom Two Team Project (4), akou je technológia hĺbkových eutektických rozpúšťadiel, ktorá sa v súčasnosti vyvíja, by ďalšie inovačné a prevratné riešenia mohli doplniť úsilie o zníženie emisií CO2 približne o 5 miliónov ton.

| 4.9 | Ropné rafinérie:
  Ropné rafinérie majú potenciál prispieť k energetickej a klimatickej transformácii hospodárstva EÚ dvomi spôsobmi: a) podstatným znížením emisií CO2 vo výrobe; b) postupným nahradením palív a iných produktov fosílneho pôvodu palivami a inými výrobkami založenými na biogénnom alebo recyklovanom CO2. Postupné nahrádzanie energie z fosílnych zdrojov bioenergiou spolu s technológiami CCU a CCS bude mať dokonca za následok negatívne emisie skleníkových plynov. Čisté emisie skleníkových plynov, ktoré vznikajú počas používania palív a iných rafinérskych výrobkov, možno radikálne znížiť postupným prechodom z ropných surovín na udržateľne získavanú biomasu a recyklovaný CO2. Výsledné palivá spaľovaním nepridávajú do atmosféry žiadne alebo pridávajú len veľmi málo čistých emisií CO2, čím prispievajú k dekarbonizácii dopravy, najmä tých jej druhov, ktoré je ťažšie elektrifikovať. V týchto oblastiach sa investuje a realizujú sa nové projekty. Napríklad tri z približne 80 veľkých rafinérií v EÚ sa transformovali na biorafinérie, čím úplne nahradili surovú ropu udržateľnou biomasou (5). Stratégia klimatickej transformácie si vyžaduje menej finančných zdrojov ako iné riešenia, keďže možno do veľkej miery upraviť a použiť existujúce rafinérie a ich logistický systém distribúcie výrobkov. |
| --- | --- |

4.9

Ropné rafinérie majú potenciál prispieť k energetickej a klimatickej transformácii hospodárstva EÚ dvomi spôsobmi: a) podstatným znížením emisií CO2 vo výrobe; b) postupným nahradením palív a iných produktov fosílneho pôvodu palivami a inými výrobkami založenými na biogénnom alebo recyklovanom CO2. Postupné nahrádzanie energie z fosílnych zdrojov bioenergiou spolu s technológiami CCU a CCS bude mať dokonca za následok negatívne emisie skleníkových plynov. Čisté emisie skleníkových plynov, ktoré vznikajú počas používania palív a iných rafinérskych výrobkov, možno radikálne znížiť postupným prechodom z ropných surovín na udržateľne získavanú biomasu a recyklovaný CO2. Výsledné palivá spaľovaním nepridávajú do atmosféry žiadne alebo pridávajú len veľmi málo čistých emisií CO2, čím prispievajú k dekarbonizácii dopravy, najmä tých jej druhov, ktoré je ťažšie elektrifikovať. V týchto oblastiach sa investuje a realizujú sa nové projekty. Napríklad tri z približne 80 veľkých rafinérií v EÚ sa transformovali na biorafinérie, čím úplne nahradili surovú ropu udržateľnou biomasou (5). Stratégia klimatickej transformácie si vyžaduje menej finančných zdrojov ako iné riešenia, keďže možno do veľkej miery upraviť a použiť existujúce rafinérie a ich logistický systém distribúcie výrobkov.

| 4.10 | Výroba hnojív:
  V priemysle výroby hnojív sa v súčasnosti skúma nahradenie zemného plynu ako suroviny ekologicky získavaným vodíkom. V celej EÚ sa pracuje na niekoľkých pilotných projektoch (6), a keď bude k dispozícii ekologicky získavaný vodík a náklady naň sa ustália, odvetvie sa posunie smerom k úplnej dekarbonizácii. |
| --- | --- |

4.10

V priemysle výroby hnojív sa v súčasnosti skúma nahradenie zemného plynu ako suroviny ekologicky získavaným vodíkom. V celej EÚ sa pracuje na niekoľkých pilotných projektoch (6), a keď bude k dispozícii ekologicky získavaný vodík a náklady naň sa ustália, odvetvie sa posunie smerom k úplnej dekarbonizácii.

| 4.11 | V priemysle je teda možné dosiahnuť dekarbonizáciu energetickou efektívnosťou, optimalizáciou procesov a prechodom na obnoviteľné zdroje energie. Na dosiahnutie cieľa uhlíkovej neutrality do roku 2030 budú potrebné ďalšie investície do výskumu, vývoja a inovácií. Technológie CDR a CCUS majú význam aj pre také výrobné odvetvia, ako je cementársky priemysel, a tiež tam, kde je zdrojom energie biomasa. |
| --- | --- |

4.11

5.   Zručnosti a kompetencie vo výrobných odvetviach budúcnosti

| 5.1 | Nové priemyselné procesy si nepochybne budú vyžadovať nové pracovné postupy. Priemysel a jeho pracovníci budú musieť zmeniť spôsob plnenia svojich povinností a zamerať sa na znižovanie emisií CO2 už od počiatku každého výrobného procesu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zelená transformácia priemyslu zmení výrobu mnohorako tým, že sa v plnej miere zavedú nové výrobné technológie a využije digitalizácia. Na dosiahnutie spravodlivej transformácie, pri ktorej sa na nikoho nezabudne, budú potrebné nové zručnosti, rekvalifikácia a zvyšovanie kvalifikácie. Osobitná pozornosť sa musí venovať tomu, aby boli občania a pracovníci, MSP, sociálne podniky a regionálni odborníci v EÚ vyzývaní, aby sa aktívne zapojili do nevyhnutnej zmeny na miestach, kde žijú. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EÚ musí zabezpečiť, aby sa poznatky o nových technológiách a ich uplatňovaní v súčasných odvetviach dostali k pracovníkom v priemysle. Verejné orgány a podniky musia v rámci sociálneho dialógu vynaložiť úsilie, aby využili už existujúce zručnosti a splnili ciele v oblasti dekarbonizácie. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Úplné rozšírenie využívania ekologicky získavaného vodíka v priemysle bude kľúčové pre mnohé jeho odvetvia. Zručnosti a kompetencie vo výrobnom priemysle a vo veľkej miere aj v dodávateľskom reťazci však ovplyvní aj zavádzanie technológií CDR. |
| --- | --- |

5.4

6.   Opatrenia EÚ a rámcové podmienky

| 6.1 | Právny rámec EÚ a právne predpisy členských štátov musia pomôcť dekarbonizovať priemysel. Malo by sa v nich zohľadniť, že budú existovať rôzne možnosti a/alebo zdroje, ktoré sa majú investovať do transformácie a ktoré sa budú značne líšiť v jednotlivých členských štátoch a regiónoch Európy. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pozitívnym prvým krokom je Fond na spravodlivú transformáciu určený na podporu regiónov, ktoré sú vo veľkej miere závislé od odvetví produkujúcich veľa emisií oxidu uhličitého. Nedostatočný je však jeho rozsah pôsobnosti, ktorý je obmedzený na regióny veľmi závislé od čierneho uhlia, lignitu, rašeliny, roponosnej bridlice a emisne intenzívnych priemyselných odvetví. EHSV rovnako ako Európsky parlament navrhuje výrazne zvýšiť rozpočet Fondu na spravodlivú transformáciu s cieľom poskytnúť podporu iným odvetviam, ktoré budú ovplyvnené dekarbonizáciou priemyslu. Mali by sa vyčleniť dodatočné rozpočtové zdroje na zabezpečenie transformácie pracovných miest, alternatívne vytváranie kvalitných pracovných miest v tých istých regiónoch a riadnu odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovania úrovne zručností pracovníkov. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Zelená transformácia v priemysle si bude vyžadovať dostatok uhlíkovo neutrálne získanej energie a surovín, ktorých ceny budú prijateľné, stabilné a konkurenčné. V Európe sa bude musieť značne investovať, a to aj do energetickej infraštruktúry, aby sa uspokojil dopyt priemyslu po veľkých množstvách energie získavanej z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Regulačný rámec EÚ musí viesť hospodárstvo EÚ k tomu, aby splnil cieľ čistej klimatickej neutrality do roku 2050 vytvorením podmienok na uvoľnenie obrovských zdrojov – finančných, technologických a intelektuálnych – na rýchle zavádzanie nízkouhlíkových technológií vrátane technológií na odstraňovanie oxidu uhličitého z ovzdušia. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Sú potrebné pravidelné stimuly na podporu zavádzania technológií zachytávania oxidu uhličitého vo výrobných odvetviach, a to na európskej úrovni – prostredníctvom inovačného fondu – a v každom členskom štáte, ale bez toho, aby sa narušil jednotný trh, ktorý je jedným zo základných kameňov EÚ. Na prilákanie a mobilizáciu súkromných investícií budú potrebné ďalšie iniciatívy EÚ. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Na európskej úrovni je potrebné vytvoriť strategické spojenectvá, aby sa urýchlil rozvoj tohto priemyslu, čo by EÚ umožnilo prevziať vedúcu úlohu v tejto oblasti. Súčasné pravidlá štátnej pomoci by sa mohli prispôsobiť tak, aby to bolo možné. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Osobitnú pozornosť treba venovať výskumno-vývojovým činnostiam a zodpovedajúcemu celoeurópskym dialógom. Inovačný fond musí byť uprednostňovaným nástrojom na usmerňovanie týchto činností. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Pravidlá verejného obstarávania by sa mali využívať na podporu trhov s ekologickými výrobkami, pri ktorých výrobcovia znižujú emisie skleníkových plynov v porovnaní s bežnými výrobkami. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Zistené oneskorenie riešenia klimatických problémov a časový tlak znamená, že odporúčania pre jednotlivé členské štáty musia obsahovať niektoré kľúčové ukazovatele výkonnosti, aby sa pomohlo pri potrebnej dekarbonizáciu priemyslu. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | V správe o strategickom výhľade by sa mal pravidelne skúmať pokrok, najsľubnejšie scenáre a možnosti a slabé stránky pokusov o dosiahnutie klimatických cieľov. Je to veľmi dôležité aj preto, že to môže poskytnúť usmernenia týkajúce sa naliehavých a mimoriadne rizikových investícií, ale rovnako dôležité to môže byť pri primeranom vertikálnom aj horizontálnom združovaní zdrojov. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Z viacerých varovných signálov vyplýva, že rozdielne podmienky činnosti a riziko presunov emisií oxidu uhličitého do tretích krajín bráni transformácii na nízkouhlíkové hospodárstvo. Opäť to vyzdvihuje význam zavedenia kontroly konkurencieschopnosti ako nástroja na filtrovanie rizík a orientáciu. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Jednoznačne je možné merať rozdiely v celkových emisiách členských štátov, ich emisiách na obyvateľa, hospodárske odvetvia alebo regióny. Vzhľadom na časovú tieseň je potrebné uprednostniť predkladanie najrýchlejšie dosiahnuteľných a najlepších výsledkov, ktorými sa zabezpečia dekarbonizačné kroky. Preto by sa mal veľký dôraz klásť na metalurgiu, nerastné suroviny a chemické látky a na odvetvie palív z obnoviteľných zdrojov.
  Pri inováciách v počiatočnej fáze a snahách používať a predávať ich badať rozdiely v závislosti od veľkosti spoločností. Veľmi veľké skupiny podnikov sú vo výhode, pokiaľ ide o inovácie v počiatočnej fáze, a MSP zasa majú výhodu, pokiaľ ide o ich používanie a predaj. Preto by sa mal podporovať a uľahčovať medziodvetvový aj vertikálny prenos poznatkov vytvorením priaznivého podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

6.12

Pri inováciách v počiatočnej fáze a snahách používať a predávať ich badať rozdiely v závislosti od veľkosti spoločností. Veľmi veľké skupiny podnikov sú vo výhode, pokiaľ ide o inovácie v počiatočnej fáze, a MSP zasa majú výhodu, pokiaľ ide o ich používanie a predaj. Preto by sa mal podporovať a uľahčovať medziodvetvový aj vertikálny prenos poznatkov vytvorením priaznivého podnikateľského prostredia.

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  TRL: stupnica úrovní technologickej pripravenosti používaná na vyjadrenie dosiahnutého pokroku alebo úrovne vyspelosti určitej technológie.

1

(2)  Európska environmentálna agentúra

2

(3)  Kogenerácia je kombinovaná výroba elektrickej energie a tepla.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/.

4

(5)  Biorafinérie Gela a Benátky (eni.com) a La Mède (TotalEnergies.com).

5

(6)  Spoločnosť Fertiberia spustila zariadenie na výrobu hnojív s nulovými emisiami v Puertollano, Španielsko.

6

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/59

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetická a digitálna transformácia vidieckych oblastí

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/09)

| Spravodajca: | John COMER |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Luís MIRA |

Spravodajca:

John COMER

Spoluspravodajca:

Luís MIRA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 30. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 173/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

30. 6. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

173/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV sa domnieva, že kombinovanej stratégii energetickej a digitálnej transformácie vo vidieckych oblastiach sa nevenuje taká pozornosť, ako by sa očakávalo. EHSV vyzýva na urýchlené vykonávanie dlhodobej vízie Komisie pre vidiecke oblasti EÚ a mobilizáciu zainteresovaných strán prostredníctvom vidieckeho paktu EÚ. Najzraniteľnejším vidieckym oblastiam sa musí venovať osobitná pozornosť, aby sa zaistilo, že sa na nikoho nezabudne. Je nevyhnutné zamerať sa na energetickú chudobu a vidiecke oblasti, v ktorých vládne chudoba. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV je presvedčený, že budúci úspech Európy bude vo veľkej miere závisieť od toho, či sa bude k vidieckym oblastiam pristupovať spôsobom, ktorý je v rovnováhe s mestskými oblasťami. Vidiecke komunity by nemali byť znevýhodnené, pokiaľ ide o digitalizáciu a možnosti využívania energie, napr. potreba využívania súkromných automobilov z dôvodu nedostatočne rozvinutej verejnej dopravy. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Úloha miestnych komunít sa musí využiť na dosiahnutie spravodlivej energetickej transformácie v kombinácii s rozvojom komunít, a to prostredníctvom vytvárania a rozširovania spoločenstiev vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev, ktoré zahŕňajú dobrovoľné združenia občanov, miestnych samospráv a MSP s cieľom podporovať sociálne a hospodárske prínosy. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV žiada, aby sa posilnili tieto politiky a nástroje:






  — | Politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: súčasná politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov primárne vychádza z naliehavej potreby zvýšiť kapacitu, a nie z potreby posilniť synergie s blahobytom vidieckej komunity. Potreba maximalizovať kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov je nevyhnutná a rovnako dôležitá je potreba kvantifikovať a dosiahnuť výsledky vo všetkých otázkach rozvoja vidieka. |
| --- | --- | --- |

1.4

—

Politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov: súčasná politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov primárne vychádza z naliehavej potreby zvýšiť kapacitu, a nie z potreby posilniť synergie s blahobytom vidieckej komunity. Potreba maximalizovať kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov je nevyhnutná a rovnako dôležitá je potreba kvantifikovať a dosiahnuť výsledky vo všetkých otázkach rozvoja vidieka.

| — | Politika verejného obstarávania: súčasná politika verejného obstarávania zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov nie je pre vidiecke komunity užitočná, pretože sa v prvom zameriava na znižovanie nákladov, a nie na sociálno-ekonomické potreby vidieckych občanov. Všetky zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali zriadiť čo najhospodárnejšie a mali by zmysluplne prispievať k sociálno-ekonomickým potrebám vidieckych komunít a občanov žijúcich na vidieku. |
| --- | --- |

—

Politika verejného obstarávania: súčasná politika verejného obstarávania zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov nie je pre vidiecke komunity užitočná, pretože sa v prvom zameriava na znižovanie nákladov, a nie na sociálno-ekonomické potreby vidieckych občanov. Všetky zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov by sa mali zriadiť čo najhospodárnejšie a mali by zmysluplne prispievať k sociálno-ekonomickým potrebám vidieckych komunít a občanov žijúcich na vidieku.

| — | Uskladňovanie elektriny: odvetvie uskladňovania elektriny musí rásť. Jednou z kľúčových výziev bude sezónne zabezpečenie dodávok elektriny. V tomto smere pomôže uskladňovanie v batériách a inteligentná elektrifikácia v kombinácii s reakciou na strane spotreby. Ako záložné riešenie bude potrebné uskladňovanie čistého vodíka. |
| --- | --- |

—

Uskladňovanie elektriny: odvetvie uskladňovania elektriny musí rásť. Jednou z kľúčových výziev bude sezónne zabezpečenie dodávok elektriny. V tomto smere pomôže uskladňovanie v batériách a inteligentná elektrifikácia v kombinácii s reakciou na strane spotreby. Ako záložné riešenie bude potrebné uskladňovanie čistého vodíka.

| — | Osobitné financovanie prostredníctvom účelového viazania finančných prostriedkov v rámci národných plánov podpory obnovy a odolnosti: zaistí sa tým, že prostriedky budú skutočne vynaložené vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

—

Osobitné financovanie prostredníctvom účelového viazania finančných prostriedkov v rámci národných plánov podpory obnovy a odolnosti: zaistí sa tým, že prostriedky budú skutočne vynaložené vo vidieckych oblastiach.

| 1.5 | EHSV vyzýva Komisiu, aby predložila akt o digitalizácii vidieka (Digital Rural Act) ako tretiu zložku digitálnej stratégie EÚ spolu s aktom o digitálnych trhoch a aktom o digitálnych službách. Digitalizácia otvorí nové príležitosti, najmä pre mladých ľudí, čo by mohlo zmeniť populačné trendy tým, že sa ľuďom umožní pracovať z domu a z vidieckych pracovných centier. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zdôrazňuje, že na to, aby sa v rámci plánov obnovy a odolnosti EÚ alebo jednotlivých štátov mohol plne využívať prínos vidieckych oblastí, je nevyhnutné, aby sa zaistilo vysokorýchlostné internetové pripojenie na celom území vrátane riedko osídlených oblastí. EHSV vyzýva vlády, aby vytvorili podmienky pre súkromné subjekty na poskytovanie tejto služby, alebo využili štátnu spoločnosť, ktorá túto službu poskytuje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV sa domnieva, že vládne orgány a poskytovatelia služieb musia vyvinúť používateľsky ústretové aplikácie osobitne prispôsobené realite vidieckeho životného štýlu a vidieckym činnostiam. Uplatňovaním týchto technológií sa napríklad zníži uhlíková stopa poľnohospodárstva (precízne poľnohospodárstvo) a zlepší sa dostupnosť odľahlých oblastí (drony). Ak súkromný sektor nedodá tieto riešenia, potom tak musia urobiť subjekty verejného sektora. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV pripomína, že vidieckym používateľom rôzneho veku sa musia poskytnúť možnosti vhodnej odbornej prípravy a zvyšovania kvalifikácie na používanie tejto novej digitálnej technológie. Inkluzívnosť v znevýhodnených oblastiach musí umožniť aj prístup k požadovaným zariadeniam, či už prostredníctvom spoločného používania, alebo prostredníctvom štátnej dotácie na ich nákup. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV konštatuje, že zavádzanie digitálnych technológií vo vidieckych oblastiach je nevyhnutné na podporu energetickej transformácie. Vidiecky energetický systém musí byť decentralizovaný, čo znamená obrovskú potrebu početnejších a lepších prepojení. To si samo osebe vyžaduje zavádzanie digitálnych technológií s cieľom zosúladiť ponuku a dopyt a zabezpečiť efektívne toky energie. Digitálne aplikácie na vidieckej úrovni budú musieť byť vysoko energeticky účinné vzhľadom na nižšiu mieru využitia a nižšiu hustotu obyvateľstva. Konektivita informačných technológií s nízkou spotrebou energie je pre vidiecke oblasti nevyhnutnosťou. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Keďže 30 % obyvateľstva EÚ žije vo vidieckych oblastiach, EHSV zdôrazňuje, že spravodlivá energetická transformácia na vidieku je kľúčovým prvkom spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálnu, udržateľnú a prosperujúcu Európsku úniu v súlade s Územnou agendou 2030. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komisia navrhla, aby sa 20 % investícií z nástroja NextGenerationEU investovalo do digitálnych technológií. EHSV odporúča, aby všetky členské štáty venovali aspoň 10 % týchto finančných prostriedkov na digitalizáciu vidieka bez toho, aby to prinieslo nadbytočnú byrokraciu. |
| --- | --- |

1.11

2.   Energetická transformácia vidieckych oblastí

Úvod

| 2.1 | Existuje všeobecná vedecká zhoda, že najpravdepodobnejším spôsobom, akým ľudstvo ovplyvňuje globálnu zmenu klímy, je uvoľňovanie oxidu uhličitého zo spaľovania fosílnych palív. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Klimatológ Michael Mann vo svojej knihe The New Climate War (Nová klimatická vojna) hovorí, že naša planéta sa teraz zohriala do nebezpečnej miery a že stále neprijímame potrebné opatrenia na odvrátenie najväčšej globálnej krízy, akej sme kedy čelili. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Z dôvodu stúpania hladiny oceánov už niektoré miesta zasiahla nebezpečná zmena klímy. Benátky a Miami čelia v tomto smere veľkým výzvam. V Amazónii dochádza k masívnemu výrubu lesov a suchám spôsobeným zmenou klímy. Arktická ľadová pokrývka sa roztápa rýchlejšie ako sa očakávalo, čo vyvoláva veľké obavy. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Je potrebné, aby všetky zainteresované strany v celosvetovom meradle podnikli okamžité kroky v boji proti zmene klímy prostredníctvom zmierňujúcich a adaptačných opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov. Bezprostrednou prioritou musí byť rýchle zníženie využívania fosílnych palív. |
| --- | --- |

2.4

Vidiecke oblasti

| 2.5 | Vo vidieckych oblastiach žije 130 miliónov ľudí, t. j. 30 % obyvateľstva EÚ. Vidiecke oblasti sú rôznorodé a do veľkej miery ich ovplyvňuje aj ich poloha. V mnohých oblastiach, najmä v južnej Európe, bude zmena klímy postupne zhoršovať nedostatok vody, zväčšovať rozsah záplav a zvyšovať intenzitu a frekvenciu prírodných požiarov. V severnej Európe môžu a budú vyššie zrážky a búrky spôsobovať značné škody na infraštruktúre s vysokými nákladmi. Vyššie teploty zintenzívnia kolobeh vody a zvýšia frekvenciu silných búrok. Tieto okolnosti poukazujú na to, že energetickú a digitálnu transformáciu treba vo vidieckych oblastiach zrealizovať čo najrýchlejšie. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Myšlienka energetickej transformácie na vidieku si nezískala takú pozornosť, ako by sa očakávalo. Je to prekvapujúce, pretože zdroje potrebné na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov sú do veľkej miery spojené s vidieckymi oblasťami. Väčšina infraštruktúry na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako sú veterné turbíny, solárne elektrárne a elektrárne na bioplyn, sa nachádza vo vidieckych oblastiach. Prenosové sústavy sú tiež prvkom vidieckej krajiny. Mnoho obyvateľov vidieka má pocit, že tieto štruktúry sú im vnucované a poskytujú väčší úžitok mestským oblastiam. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vidiecke oblasti majú rôznorodé a odlišné potreby v závislosti od svojej polohy. Vidiecke oblasti možno označiť takto:






  — | vidiecke oblasti v spádovej oblasti miest (okruh 60 km), ktorých rozvoj je spojený s mestom, |
| --- | --- | --- |

2.7

—

vidiecke oblasti v spádovej oblasti miest (okruh 60 km), ktorých rozvoj je spojený s mestom,

| — | vidiecke regióny, ktoré nie sú súčasťou mestského trhu práce, ale majú tok tovarov a environmentálnych služieb a iných hospodárskych činností do regiónu a z neho, |
| --- | --- |

—

vidiecke regióny, ktoré nie sú súčasťou mestského trhu práce, ale majú tok tovarov a environmentálnych služieb a iných hospodárskych činností do regiónu a z neho,

| — | odľahlé vidiecke regióny, kde miestne hospodárstvo do značnej miery závisí od vývozu primárnych činností, ako je poľnohospodárska výroba, von z regiónu. Najmä tieto oblasti majú zvyčajne rozptýlené obyvateľstvo a rozsah poskytovaných verejných služieb je nedostatočný. |
| --- | --- |

—

odľahlé vidiecke regióny, kde miestne hospodárstvo do značnej miery závisí od vývozu primárnych činností, ako je poľnohospodárska výroba, von z regiónu. Najmä tieto oblasti majú zvyčajne rozptýlené obyvateľstvo a rozsah poskytovaných verejných služieb je nedostatočný.

| 2.8 | Tieto rôzne vidiecke oblasti čelia mnohým a rôznorodým výzvam pri realizácii energetickej transformácie, čo poukazuje na dôležitosť spravodlivej transformácie s cieľom dosiahnuť požadovaný cieľ. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Mnohé vidiecke oblasti sú fyzicky izolované s malou rozmanitosťou hospodárstva a nízkou hustotou obyvateľstva. Nízke príjmy a starnutie obyvateľstva v mnohých prípadoch zvyšujú zraniteľnosť vidieckych komunít. Ľudia, ktorí žijú sami v izolovaných vidieckych oblastiach s malou sociálnou interakciou, čelia pri realizácii energetickej transformácie obrovským problémom. Energetická chudoba je v týchto oblastiach závažným problémom. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Zavedenie inteligentných meradiel je nevyhnutnou súčasťou energetickej transformácie vidieka. Zatiaľ sa zdá, že zavádzanie inteligentných meradiel je vo vidieckych oblastiach dosť pomalé. Musíme tiež zabezpečiť, aby domácnosti s nízkymi príjmami a ľudia s obmedzenými počítačovými zručnosťami mohli čo najlepšie využívať inteligentné meradlá ako súčasť spravodlivej energetickej transformácie, v ktorej sa na nikoho nezabudne. Z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa vyčlenilo 25 miliárd EUR na rozvoj digitálnych zručností a vzdelávania. Členské štáty musia vyčleniť primeraný podiel tohto fondu na odbornú prípravu v oblasti digitálnych zručností a digitálnej gramotnosti ľudí na vidieku. Skutočnosť, že niektoré časti Európy nemajú internet, je neprijateľná, a treba to čo najskôr napraviť. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EHSV vo svojom stanovisku na tému Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest (1) zdôraznil, že poľnohospodárska, potravinová a vidiecka politika musia byť v súlade s politikou v oblasti zmeny klímy a biodiverzity. Multifunkčný rozmer poľnohospodárstva je rovnako dôležitý ako podpora nepoľnohospodárskych činností, ako je zakladanie podnikov v odvetví služieb v oblasti čistej energie s cieľom vytvárať pracovné príležitosti. Je potrebné preskúmať potenciál elektronického obchodu. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Oznámenie s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ (2) zahŕňa vidiecky pakt, ktorého cieľom je okrem iného posilniť územnú súdržnosť a vytvoriť nové príležitosti na prilákanie inovatívnych podnikov. Realizácia tejto vízie by výrazne uľahčila spravodlivú energetickú transformáciu vo vidieckych oblastiach. EHSV tento prístup uvítal vo svojom stanovisku na tému Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ (3). |
| --- | --- |

2.12

Doprava

| 2.13 | Zabezpečovanie dopravy na vidieku je kľúčovým problémom z dôvodu nedostatočnej verejnej dopravy, riedkeho osídlenia a vzdialenosti od obchodov a služieb. Okrem toho obyvatelia vidieka pracujúci v mestských centrách často prekonávajú dlhé vzdialenosti, keď dochádzajú na svoje pracovisko. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Je potrebné, aby sa miestnym a vnútroštátnym plánovaním zabezpečil multimodálny dopravný systém s cieľom prejsť na energiu z obnoviteľných zdrojov. Takýto systém musí poskytovať možnosti a alternatívy pre prepravu osôb a prepravu tovaru. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Preprava tovaru vo vidieckych oblastiach si vyžaduje osobitnú pozornosť, pokiaľ ide o energetickú transformáciu. Napríklad dodávky pre poľnohospodárske podniky a odvoz poľnohospodárskych výrobkov musia byť dôležitou súčasťou plánovania energetickej transformácie. Cieľom, ktorý sa má dosiahnuť, musia byť ťažké nákladné vozidlá na elektrický alebo vodíkový pohon. Z krátkodobého hľadiska by udržateľné biopalivá a hybridné vozidlá mohli pomôcť znížiť emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Veľký nárast online nákupov, najmä vo vidieckych oblastiach, naznačuje dôležitosť znižovania emisií skleníkových plynov dodávkových vozidiel. Na tento účel by bolo vhodné používanie dodávok na elektrický pohon, len čo bude k dispozícii primeraná nabíjacia infraštruktúra. Kuriérske spoločnosti takisto potrebujú financovať nákup dodávok na elektrický pohon. Bezprostrednou prioritou je začať znižovať emisie všetkými možnými spôsobmi. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Je potrebné uprednostniť lepšie poskytovanie verejnej dopravy vo vidieckych oblastiach, ktoré zahŕňa zníženie emisií skleníkových plynov a sociálne začlenenie a umožňuje rozvoj vidieka. Vidiecka verejná doprava sa musí v kontexte energetickej transformácie vnímať ako verejný statok, a preto je potrebné verejné financovanie na podporu a uľahčenie udržateľnej verejnej dopravy. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Súkromné vozidlá sú považované za nevyhnutný prostriedok vidieckej dopravy, keďže život na vidieku by bez nich nebol uskutočniteľný. Prioritou musí byť pomáhať obyvateľom vidieka a povzbudzovať ich, aby v rámci možností obmedzili používanie súkromných vozidiel, a čo najskôr prešli na vozidlá s nízkymi emisiami. Finančná pomoc na podporu nákupu elektrických vozidiel musí byť kľúčovým cieľom energetickej transformácie vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Uskladňovanie energie v batériách je účinným prostriedkom na vyrovnanie krivky čistého dopytu po elektrine z obnoviteľných zdrojov. V tomto smere by mohlo pomôcť rozsiahlejšie používanie elektrických vozidiel. Keď budú môcť elektrické vozidlá posielať elektrinu späť do siete, elektrický vozový park môže popri iných formách uskladňovania v batériách tiež fungovať ako zariadenie na uskladňovanie v batériách. Pre spotrebiteľov musí byť vracanie elektriny z elektrických vozidiel do siete finančne atraktívne, ako sa uvádza v stanovisku EHSV na tému Nariadenie o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (4). |
| --- | --- |

2.19

Cestovný ruch

| 2.20 | Vidiecke oblasti sú často závislé od cestovného ruchu ako dôležitého zdroja príjmu. Vidiecke oblasti preto musia mať primeranú infraštruktúru pre alternatívne palivá, aby sa podporilo odvetvie cestovného ruchu a zároveň sa znížili emisie skleníkových plynov. Treba nabádať spoločnosti prenajímajúce autá, aby prešli na vozidlá s nízkymi emisiami a pokiaľ možno na elektrické vozidlá. Energetická transformácia vo vidieckych oblastiach si vyžaduje opatrenia na uľahčenie vyšších príjmov z cestovného ruchu. |
| --- | --- |

2.20

Elektrická energia z obnoviteľných zdrojov

| 2.21 | Elektrická energia z obnoviteľných zdrojov, ako je vietor, slnko a bioplyn, je významnou zložkou vidieckej krajiny. Harmonizácia právnych predpisov medzi členskými štátmi musí podporovať a chrániť záujmy výrobcov-spotrebiteľov a motivovať k investíciám do infraštruktúr na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Vo všetkých členských štátoch sa musí umožniť predaj vyrobenej energie do vnútroštátnej siete. Nevyhnutným predpokladom energetickej nezávislosti vidieckych oblastí sú primerané kompenzačné systémy medzi energiou z obnoviteľných zdrojov vyrobenou výrobcami-spotrebiteľmi a spotrebovanou energiou. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Nedávne aukcie v rámci centralizovaného obstarávania elektriny z obnoviteľných zdrojov sa stali čoraz rozšírenejšími a v mnohých prípadoch sa nimi podarilo znížiť náklady na výstavbu veterných a solárnych zariadení. Vo všeobecnosti je rozvoj vidieckej elektriny primárne spojený s dekarbonizáciou energetického sektora a neexistujú žiadne synergie s cieľmi rozvoja vidieka. Obyvatelia vidieka často namietajú proti takémuto vývoju, pretože predpokladajú, že bude mať pre miestnu komunitu malý prínos. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Družstvá a iné miestne organizácie musia byť zapojené do schvaľovania umiestnenia pre zariadenia na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov, či už na súši alebo v pobrežných regiónoch. Miestne komunity musia vlastniť akciový podiel a získať miestny prospech z takýchto zariadení. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Pri takýchto veľkých projektoch je rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov primárne spojený s dekarbonizáciou energetického sektora; rozvoju vidieka sa venuje malá pozornosť. Malé veterné parky, malé solárne a anaeróbne digestory prevádzkované družstvami a miestnymi obyvateľmi môžu byť viac zamerané na rozvoj vidieka, ako aj sociálne a hospodárske začlenenie vidieckych komunít. Musí sa dosiahnuť rovnováha medzi týmito dvoma systémami. Spoločenstvá vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a občianske energetické spoločenstvá predstavujú spôsob, ako dosiahnuť spravodlivú energetickú transformáciu v kombinácii s rozvojom komunít. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | V prípadovej štúdii zo švédskeho vidieka (Ejdemo a Söderholm, 2015) sa zistilo, že ak chýba systém prínosov pre komunitu, možnosti využitia v kontexte rozvoja vidieka sú veľmi skromné. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Občianske energetické spoločenstvo je právny subjekt, v rámci ktorého sa občania, MSP a miestne orgány spoja ako koneční používatelia, aby spolupracovali pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov. Jedným z takýchto príkladov je obec Feldheim (malá obec juhozápadne od Berlína), ktorá sa stala energeticky sebestačnou. Obyvatelia si za domami postavili veterné turbíny a nainštalovali nezávislú sieť. Za elektrinu platia minimálne ceny. Založenie elektrárne na bioplyn umožnilo obci vybudovať sieť diaľkového vykurovania. Toto je vynikajúci príklad fungovania energetického spoločenstva. Ukazuje tiež, že pre budúcnosť vidieckych oblastí je veľmi dôležitý prístup zdola nahor (5). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Reakcia na strane spotreby posúva spotrebu elektrickej energie do časových období, keď systém dokáže pokryť dopyt. Potrebujeme vyrovnať krivku čistého dopytu po elektrine počas špičiek, aby sme predišli výpadkom, keďže sa vyrába viac zelenej elektriny. Využívanie uskladňovania energie v batériách, prečerpávacích vodných elektrární a inteligentnej elektrifikácie poskytne flexibilitu pri vyrovnávaní krivky čistého dopytu. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Ako uviedla komisárka pre energetiku Kadri Simson počas svojho vystúpenia v írskom parlamente v Dubline, vojna na Ukrajine prinútila Brusel, aby intenzívnejšie a rýchlejšie napredoval v otázke ukončenia dovozu ruského paliva. Na základe návrhov, ktoré sa ešte majú schváliť, sa EÚ podľa nej zameria na to, aby do roku 2030 pochádzalo 45 % jej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov. Bude to znamenať nárast oproti súčasnému cieľu vo výške 32 % a viac ako dvojnásobok v porovnaní s rokom 2020, v ktorom tento podiel predstavoval 22 %. EHSV podporuje tento nový cieľ, ale varuje, že ho možno dosiahnuť len rýchlym napredovaním s novými a väčšími investíciami do transformácie energetiky na vidieku. |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Vietor nefúka vždy, takže bude potrebný záložný zdroj energie. Čistý vodík môže poskytnúť zálohu na uspokojenie rôznorodého dopytu po elektrine a možno ho skladovať, kým nie je potrebný. |
| --- | --- |

2.29

Poľnohospodárstvo

| 2.30 | Poľnohospodárska činnosť je kľúčová pre rozvoj a prosperitu väčšiny vidieckych oblastí. Toto odvetvie vidieckeho hospodárstva čelí obrovským výzvam pri dosahovaní energetickej transformácie. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Zatiaľ sa nevyvinulo výrazné úsilie na zníženie uhlíkovej stopy poľnohospodárskych strojov. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Zdá sa, že v najbližšej budúcnosti bude používanie udržateľných biopalív najlepšou možnosťou zníženia emisií, keďže by sa mohli využiť existujúce stroje, ak by boli vhodne upravené. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Výroba udržateľných biopalív nie je lacná a môže stáť viac ako dvojnásobok ceny nafty. Ceny sa môžu v budúcnosti mierne znížiť. |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | V budúcnosti, keď sa elektrické poľnohospodárske stroje stanú dostupnejšími, bude možné výrazne znížiť emisie. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Poľnohospodárstvo väčšinou dosahuje len nízke zisky, a preto by bolo mimoriadne náročné financovať kapitálové náklady na prechod na stroje s elektrickým pohonom. Prekonanie problému financovania prechodu na stroje na elektrický alebo vodíkový pohon bude hlavnou otázkou pri energetickej transformácii vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Používanie solárnych panelov na poľnohospodárskych budovách by umožnilo poľnohospodárom využívať zelenú elektrinu, a keďže poľnohospodárstvo je veľkým spotrebiteľom elektriny, znamenalo by to významný prínos pri energetickej transformácii. Akýkoľvek prebytok by sa mohol predať späť do siete. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Precízne poľnohospodárstvo je prístup k riadeniu poľnohospodárskych podnikov založený na údajoch, ktorý môže zlepšiť výrobu a výnosy a znížiť uhlíkovú stopu poľnohospodárstva. Umožňuje ho pokrok v digitálnej technológii s diaľkovým snímaním, GPS a satelitnými riadiacimi systémami pre traktory. Toto všetko bude dôležité pri energetickej transformácii v poľnohospodárstve v kombinácii s požiadavkou na investície, odbornú prípravu a zvyšovanie kvalifikácie. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | Poľnohospodári môžu mať príležitosť predávať prebytočnú elektrinu do siete, keďže výrobcovia mlieka a chovatelia hovädzieho dobytka majú na svojich podnikoch rozsiahle strechy. Niektorí poľnohospodári sa môžu stať partnermi pri zakladaní zariadení na biomasu a predávať plyn do plynárenskej siete. Využitie lesného odpadu v zariadeniach na biomasu je dôležité pre uľahčenie lesného hospodárstva v tých oblastiach, kde sú takéto materiály dostupné. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | V dôsledku vojny na Ukrajine musíme znova preskúmať potravinovú bezpečnosť v EÚ. Pôda sa musí prednostne využívať na výrobu potravín. Nemala by tomu konkurovať inštalácia solárnych panelov v priemyselnom meradle alebo výroba biomasy na energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré by mali mať skôr doplnkový charakter. |
| --- | --- |

2.39

Biometán

| 2.40 | Biometán je bioplyn, z ktorého bol odstránený oxid uhličitý, sírovodík a voda; môže sa potom privádzať priamo do plynárenskej siete alebo použiť vo vozidle na plynový pohon. |
| --- | --- |

2.40

| 2.41 | Anaeróbne digestory musia byť zriadené v blízkosti miesta, kde je dostatočný prísun hnojovice. Je možné použiť aj prebytočnú trávovú siláž a kukuričnú siláž, ak to nie je v rozpore s výrobou potravín a krmív. |
| --- | --- |

2.41

| 2.42 | Je potrebný ďalší výskum na zlepšenie účinnosti anaeróbnych digestorov a na zníženie nákladov spojených s procesom. |
| --- | --- |

2.42

| 2.43 | V rámci energetickej transformácie vo vidieckych oblastiach je potrebné podporovať a financovať používanie anaeróbnych digestorov. |
| --- | --- |

2.43

| 2.44 | Energiu z biomasy možno použiť na výrobu tepla alebo výrobu elektrickej energie. Biomasa bude zohrávať kľúčovú úlohu pri výrobe elektriny z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.44

Vidiecke domy

| 2.45 | V mnohých vidieckych domácnostiach existuje priestor na inštaláciu mikrovýrobnej technológie, ako sú solárne panely a malé veterné turbíny, s možnosťou predaja akejkoľvek nadvýroby späť do siete. |
| --- | --- |

2.45

| 2.46 | Domácnosti s nízkymi príjmami potrebujú finančnú pomoc na inštaláciu mikrovýrobných zariadení. Znamenalo by to významnú energetickú transformáciu vo vidieckych domácnostiach. |
| --- | --- |

2.46

| 2.47 | Vidiecke domy sú vo všeobecnosti horšie izolované a menej energeticky účinné ako mestské domy. Mnohé vidiecke domy sú samostatne stojace domy na miestach vystavených vplyvom počasia. |
| --- | --- |

2.47

| 2.48 | V rámci energetickej transformácie je potrebný rozsiahly investičný program na modernizáciu vidieckeho bývania s cieľom zlepšiť izoláciu a energetickú účinnosť. Takáto investícia bude veľkým krokom vpred pri znižovaní spotreby energie a dekarbonizácii vykurovania vidieckych domov. Bude potrebný systém grantovej pomoci, keďže kapitálové náklady na veľkú modernizačnú schému sú veľmi vysoké. Domácnosti s nízkymi príjmami a domácnosti, ktoré trpia energetickou chudobou, budú potrebovať osobitnú pomoc na dosiahnutie takejto transformácie. |
| --- | --- |

2.48

3.   Digitálna transformácia vo vidieckych oblastiach

| 3.1 | V roku 2021 Európska komisia predstavila svoju víziu digitálnej transformácie Európy do roku 2030. V prvom rade zdôraznila potrebu legislatívnych návrhov aktu o digitálnych trhoch a aktu o digitálnych službách s cieľom zaručiť bezpečnejší digitálny priestor, v ktorom sú chránené základné práva používateľov, a vytvoriť rovnaké podmienky pre európske podniky v digitálnom svete. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ak sa má rastúca svetová populácia uživiť s minimálnym vplyvom na životné prostredie a spôsobom, ktorý podporuje uhlíkovú neutralitu, je vo vidieckych oblastiach potrebná digitálna a technologická infraštruktúra, ktorá uľahčí efektívne a presné využívanie zdrojov v poľnohospodárstve. Napriek tomu, že 30 % európskeho obyvateľstva žije vo vidieckych oblastiach a tieto oblasti predstavujú 80 % územia 27 členských štátov, digitalizácia čelí väčším ťažkostiam vo vidieckych oblastiach a ak sa táto situácia nebude riešiť, ohrozí digitálne ambície Európy. Európsky legislatívny rámec pre akt o digitalizácii vidieka (Digital Rural Act) je navrhnutý tak, aby sa tieto ťažkosti riešili prostredníctvom podpory:






  — | zaručeného rovnakého pokrytia širokopásmovou sieťou pre všetky regióny Európy: v súčasnosti je pokrytie dobré vo veľkých mestských centrách a slabé vo vidieckych oblastiach; na splnenie cieľov digitalizácie je potrebné tento problém urýchlene riešiť, aby sa medzi regiónmi nevytvorila ešte väčšia priepasť, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

zaručeného rovnakého pokrytia širokopásmovou sieťou pre všetky regióny Európy: v súčasnosti je pokrytie dobré vo veľkých mestských centrách a slabé vo vidieckych oblastiach; na splnenie cieľov digitalizácie je potrebné tento problém urýchlene riešiť, aby sa medzi regiónmi nevytvorila ešte väčšia priepasť,

| — | infraštruktúry: zabezpečenie súkromných investícií do rozvoja infraštruktúry „posledného úseku“ s ohľadom na nefinančné výhody, ako sú sociálno-ekonomické externality, |
| --- | --- |

—

infraštruktúry: zabezpečenie súkromných investícií do rozvoja infraštruktúry „posledného úseku“ s ohľadom na nefinančné výhody, ako sú sociálno-ekonomické externality,

| — | budovania kapacít: zlepšenie digitálnej gramotnosti ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

—

budovania kapacít: zlepšenie digitálnej gramotnosti ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach,

| — | vhodnosti: podpora vývoja aplikácií, ktoré zodpovedajú potrebám poľnohospodárskej a vidieckej komunity, ktorá málo využíva digitálne služby určené pre mestské prostredie. |
| --- | --- |

—

vhodnosti: podpora vývoja aplikácií, ktoré zodpovedajú potrebám poľnohospodárskej a vidieckej komunity, ktorá málo využíva digitálne služby určené pre mestské prostredie.

| 3.3 | Akt o digitalizácii vidieka, ako legislatívny mechanizmus Európskej komisie, rovnako ako akt o digitálnych trhoch a akt o digitálnych službách, bude súborom pravidiel, povinností a zodpovedností, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby európske vidiecke oblasti mali prístup k súboru iniciatív, nástrojov a foriem prístupu, ktoré sú z dôvodu nízkej hustoty obyvateľstva ekonomicky nevýhodné pre súkromné investície. Týmto spôsobom sa aktom o digitalizácii vidieka zabezpečí, že digitalizácia bude prebiehať vo vidieckych oblastiach, kde je jej potreba nepriamo úmerná dosiahnutým finančným výnosom. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Napokon, akt o digitalizácii vidieka bude najdôležitejšou iniciatívou predchádzajúcou realizácii Európskej zelenej dohody, stratégie z farmy na stôl a uhlíkovej neutrality Európy v roku 2050, keďže transformácia na spravodlivý, zdravý a ekologický potravinový systém bude možná len vtedy, ak budú technológie a digitalizácia prístupné a dostupné pre poľnohospodársky a vidiecky svet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ako sa zdôrazňuje v stanovisku Zlepšiť inkluzívnosť, bezpečnosť a dôveryhodnosť digitalizácie pre všetkých (6), význam digitalizácie nemožno podceňovať, pretože môže „podporiť väčšiu mobilitu na trhu práce, zvýšiť produktivitu a flexibilitu na pracovisku a umožniť súlad medzi pracovným a súkromným životom, keď pracovníci pracujú na diaľku z domu“. Na to je potrebný komplexný súbor digitálnych zručností bez ohľadu na to, či pracovníci žijú v mestských alebo vidieckych oblastiach. Vo vzdialených lokalitách však existujú ďalšie mnohostranné prekážky. EHSV preto požaduje cielený program v oblasti digitálnych zručností v snahe podporiť európskych občanov žijúcich vo vidieckych oblastiach. Tento prístup, ktorý má byť stredobodom aktu o digitalizácii vidieka, by mal zároveň pomôcť preklenúť digitálnu priepasť a využiť výhody digitálnej transformácie spoločnosti. |
| --- | --- |

3.5

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 49).

1

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ (Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 137).

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému Nariadenie o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 138).

4

Nariadenie o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá

(5)  SPRÁVA Z WORKSHOPU ERP, workshop 21.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Zlepšiť inkluzívnosť, bezpečnosť a dôveryhodnosť digitalizácie pre všetkých (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 11).

6

Zlepšiť inkluzívnosť, bezpečnosť a dôveryhodnosť digitalizácie pre všetkých

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné investície do energetickej infraštruktúry ako súčasť riešenia klimatických otázok

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/10)

| Spravodajca: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Lutz RIBBE |

Spravodajca:

Thomas KATTNIG

Spoluspravodajca:

Lutz RIBBE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 162/7/8 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

162/7/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Dôsledky klimatickej krízy masívne zasahujú Európu a svet. Hoci v posledných rokoch pribudlo dostupných možností efektívnej adaptácie na zmenu klímy, odborníci poukazujú na nedostatočnú mobilizáciu finančných prostriedkov, nedostatočnú angažovanosť občanov a súkromného sektora, ako aj na chýbajúce politické vedenie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Aby sa uspokojil rastúci dopyt po elektrine a splnili ciele v oblasti klímy, investície do elektrizačnej sústavy sa musia zdvojnásobiť na 55 miliárd EUR ročne a prostriedky na budovanie kapacít v oblasti čistej výroby energie sa musia zvýšiť na 75 miliárd EUR ročne (1). V tejto súvislosti majú s ohľadom na bezpečnosť dodávok, odstraňovanie energetickej chudoby, zaručenie prijateľných cien a vytváranie pracovných miest veľký význam verejné investície do inteligentných energetických systémov a systémov získavania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj do skladovacej a akumulačnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV podporuje návrhy Komisie na urýchlenie a zefektívnenie povoľovacích postupov v súvislosti s energiou z obnoviteľných zdrojov a vymedzenie takzvaných „cieľových oblastí“ pre takéto projekty. V tom spočíva značný potenciál rýchlejšej energetickej transformácie. O to dôležitejšie je čo najkonkrétnejšie vymedziť, aké zjednodušenia sa budú uplatňovať v takzvaných „vyhradených vhodných oblastiach“. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Európske energetické právo neuznáva ochranu klímy ako cieľ regulácie sústavy. V dôsledku toho je pre národné regulačné orgány ťažké stanoviť stimuly na konverziu, rozširovanie a modernizáciu elektrických distribučných sústav, ktoré spĺňajú požiadavky klimatickej neutrality. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pokiaľ ide o budúcu organizáciu energetických systémov a energetickej infraštruktúry, EHSV opakovane zdôraznil, že všetci spotrebitelia – domácnosti, podniky a energetické komunity – sa musia aktívne zúčastňovať na rozvoji inteligentných energetických systémov a že sa musia vytvoriť stimuly na to, aby sa občianska spoločnosť mohla zapojiť do energetickej transformácie, ale aj na to, aby prispeli k financovaniu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Podiel verejných investícií do technológií čistej výroby energie potrebných na dekarbonizáciu je v EÚ v porovnaní s inými veľkými ekonomikami najnižší, čím je ohrozená konkurencieschopnosť EÚ. Investície elektroenergetických spoločností od začiatku liberalizácie klesajú. Tento pokles investícií spôsobil problémy s dodávkami a brzdí ďalší rozvoj získavania energie z obnoviteľných zdrojov. EHSV preto podporuje návrh Komisie využiť konjunktúrne programy a nástroje na oživenie hospodárstva a zvládanie kríz, ako aj dodatočné finančné prostriedky z Kohézneho fondu na regionálny rozvoj, a poľnohospodársku politiku EÚ na realizáciu plánu REPowerEU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koncepcia a regulácia trhu sa musia prispôsobiť novej realite budúcich najvyužívanejších obnoviteľných zdrojov energie (vrátane decentralizovanejšej výroby a väčšej lokálnej spotreby energie). Musia tiež vytvoriť potrebné podmienky pre rôznych zúčastnených aktérov a zabezpečiť primeranú ochranu spotrebiteľa. EHSV víta zámer Komisie preskúmať možnosti optimalizácie koncepcie trhu s elektrickou energiou a jednoznačne sa vyslovuje za také hodnotenia trhu, pri ktorých sa analyzuje správanie všetkých potenciálnych účastníkov energetického trhu a jeho koncepcia. V každom prípade zdôrazňuje význam komplexného posúdenia vplyvu pred každým návrhom. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV znovu odporúča zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície na zabezpečenie produktivity a sociálnej a ekologickej základne pre dobré životné podmienky budúcich generácií. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kombinované financovanie zahŕňajúce súkromné investície je možnosťou len vtedy, ak sa zabezpečí transparentné obstarávanie a verejnému sektoru nevznikajú žiadne neodôvodnené dodatočné náklady v porovnaní s verejným financovaním. Pokiaľ ide o odôvodnené dodatočné náklady, musí existovať úplná transparentnosť. Pri takýchto modeloch kombinovaného financovania je o to dôležitejšie jasne vymedziť práva a povinnosti, objasniť problematiku zodpovednosti a zabezpečiť účinný a rýchly systém riešenia konfliktov, aby sa predišlo dlhodobým dodatočným nákladom a problémom v súvislosti so zodpovednosťou. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV zdôrazňuje, že pri spravodlivej transformácii nejde len o financovanie transformácie. Zahŕňa aj cieľ zabezpečiť dôstojnú prácu, vytvoriť kvalitné pracovné miesta a sociálne zabezpečenie, zachovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a vyžaduje si osobitné opatrenia na všetkých úrovniach, ale najmä na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV je presvedčený, že osobitná pozornosť by sa mala venovať definícii rozšírenia sústavy ako prvoradého verejného záujmu, začleneniu ochrany klímy ako regulačného cieľa a vo všeobecnosti lepšej synchronizácii pri plánovaní v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a elektrizačnej sústavy. V právnych predpisoch EÚ sú naliehavo potrebné konkrétne ustanovenia v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vývoj za posledné desaťročie, potreby rozšírenia sietí, masívny nárast cien energií, riziko kybernetických útokov a v neposlednom rade aj vojna na Ukrajine jasne ukazujú, že v podstate ide o otázku, kto bude v budúcnosti riadiť takú centrálnu infraštruktúru, akou je energetická sieť. Primárne teda ide o verejný záujem. Logicky by to znamenalo verejné vlastníctvo, z ktorého má prospech celá spoločnosť a ktoré odstraňuje existujúce rozdiely. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Otázka výhod a nevýhod verejného a súkromného vlastníctva a/alebo súkromného financovania energetickej infraštruktúry pre dobre fungujúci energetický trh je nepochybne dôležitá a mala by sa preskúmať v plánovanom hodnotení možností Komisie na optimalizáciu koncepcie energetického trhu. Výsledky takejto analýzy môžu členským štátom, ktoré sú zodpovedné za rozhodovanie o verejnom alebo súkromnom vlastníctve energetických infraštruktúr, poslúžiť ako cenný nástroj rozhodovania. Podľa názoru EHSV je elektrická energia nielen kľúčovou strategickou komoditou pre celé hospodárstvo EÚ, ale zároveň je aj verejným statkom. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby urobila podrobný rozbor vplyvov a dôsledkov celej privatizácie a liberalizácie európskej energetiky na jej stabilitu, spoľahlivosť dodávok a funkčnosť trhu s elektrickou energiou a získané výsledky premietla do nového usporiadania celého odvetvia energetiky vrátane možností posilnenia úlohy štátneho a verejného sektora. |
| --- | --- |

1.13

2.   Kontext

| 2.1 | Ako sa jasne uvádza v najnovších správach Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), dôsledky klimatickej krízy už dnes postihujú miliardy ľudí na celom svete, ale aj ekosystémy. A to aj napriek tomu, že nárast teploty ešte nedosiahol cieľ 1,5 oC stanovený v Paríži. Obzvlášť problematické je, že systémy a skupiny, ktoré budú najviac zasiahnuté horúčavami, suchom, povodňami, chorobami, nedostatkom vody a potravín, majú často najmenej zdrojov na to, aby sa s nimi vyrovnali. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V posledných rokoch síce pribudlo dostupných možností efektívnej adaptácie na zmenu klímy, avšak zavedené a plánované opatrenia nie sú v mnohých častiach Európy uspokojivé. Odborníci poukazujú na nedostatočnú mobilizáciu finančných prostriedkov, nedostatočnú angažovanosť občanov a súkromného sektora, ako aj na chýbajúce politické vedenie. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Skutočnosť, že v Európe sa v dôsledku vojny na Ukrajine rýchlo vyčleňujú veľké sumy peňazí na vojenské účely, vzbudzuje obavy, že finančné zdroje budú viazané a môže dôjsť k oneskoreniam pri ochrane klímy. EHSV preto víta opatrenia a nástroje, ktoré Komisia oznámila v pláne REPowerEU (2) a ktoré sú určené na zmenšenie závislosti EÚ od fosílnych palív, najmä z Ruska, a to prijatím opatrení na úsporu energie, urýchlením prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov, podporou diverzifikácie dodávateľov a spojením síl s cieľom dosiahnuť odolnejší energetický systém a skutočnú energetickú úniu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Aby sa splnili klimatické ciele, musia sa kapacity získavania energie z obnoviteľných zdrojov viac ako zdvojnásobiť. Už dnes náklady na ekologicky vyrábanú elektrickú energiu, ktorú nemožno využívať, resp. prenášať, a preto sa musí regulovať, dosahujú vo veľkých krajinách, ako je Nemecko, niekoľko stoviek miliónov eur ročne. Táto národohospodárska strata bude mnohonásobne väčšia, ak sa nebudú rýchlo ďalej budovať elektrické siete a akumulačné kapacity a zároveň nezlepšia možnosti lokálnej spotreby elektriny. Pri plánovaní a regulácii siete je dôležité zosúladiť rozvoj energetických sietí s cieľom klimatickej neutrality. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú úlohu distribučné siete, pretože väčšina zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov je na ne pripojená. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Splnenie týchto požiadaviek si bude vyžadovať zdvojnásobenie investícií do budovania elektrickej siete na 55 miliárd EUR ročne a zvýšenie prostriedkov na vybudovanie kapacít na čistú výrobu elektriny na 75 miliárd EUR ročne (3). V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje prínos návrhov Komisie, pokiaľ ide o rýchle povoľovacie postupy pri projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a vytvorenie tzv. „cieľových oblastí“ pre takéto projekty. Zároveň podporuje urýchlenie a zefektívnenie povoľovacích postupov v súvislosti s energiou z obnoviteľných zdrojov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať distribučným sústavám, pretože práve do nich sa zvyčajne napája elektrická energia získavaná z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V tejto súvislosti majú s ohľadom na bezpečnosť dodávok, odstraňovanie energetickej chudoby, zaručenie prijateľných cien a vytváranie pracovných miest veľký význam verejné investície do inteligentných energetických systémov a systémov získavania energie z obnoviteľných zdrojov. Niet pochýb o tom, že ekologická transformácia v súlade s Európskou zelenou dohodou bude mať obrovský vplyv na situáciu zamestnanosti v energetických odvetviach s veľkými emisiami CO2. Rozumným rozširovaním verejných investícií do klimaticky neutrálnych energetických systémov sa zároveň vytvára široká škála nových pracovných príležitostí. To si vyžaduje zodpovedajúce rozpočtové možnosti, ktoré sa vytvoria prepracovaním rámca rozpočtovej politiky, ako to navrhol EHSV vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy s názvom Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu z októbra 2021. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Európske energetické právo doteraz neuznáva ochranu klímy ako cieľ regulácie sústavy. V dôsledku toho je pre národné regulačné orgány ťažké stanoviť stimuly na konverziu, rozširovanie a modernizáciu elektrických distribučných sústav, ktoré spĺňajú požiadavky klimatickej neutrality. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pokiaľ ide o budúcu organizáciu energetických systémov a infraštruktúry, EHSV opakovane zdôraznil význam aktívnej účasti všetkých spotrebiteľov – domácností, podnikov a energetických komunít – na rozvoji inteligentných energetických systémov. V tejto súvislosti žiaľ zostalo pri sľuboch a nevznikli žiadne výrazné iniciatívy. EHSV požaduje konečne vytvoriť stimuly na aktiváciu výrobcov-spotrebiteľov, komunít energie z obnoviteľných zdrojov alebo občianskych energetických komunít, aby sa občianska spoločnosť mohla zúčastniť na energetickej transformácii a spotrebitelia mali možnosť aktívne sa zapojiť do trhu. Môže to zmierniť aj problém neprestajne sa zvyšujúcich nákladov na reguláciu energie z obnoviteľných zdrojov v dôsledku preťaženia sústavy. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV sa prihovára za lepšie prispôsobenie európskych pravidiel o transeurópskych energetických sieťach (TEN-E) cieľom Zelenej dohody, ktoré zahŕňajú dekarbonizáciu energetického systému, prechod na klimatickú neutralitu, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť a zmiernenie rizika energetickej chudoby. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, EHSV žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu Rady EÚ a Európskeho parlamentu definovať nielen energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj distribučné sústavy ako „nadradený verejný záujem“. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Súčasné zvyšovanie cien predstavuje záťaž pre európskych občanov a európske podniky. EHSV s poľutovaním konštatuje, že vedúci politickí činitelia v minulosti žiadnymi konkrétnymi opatreniami nereagovali na jeho výzvu (4) zmenšiť strategickú závislosť od nespoľahlivých tretích strán, ale naopak, táto závislosť vzrástla. Rusko je najväčším vývozcom ropy, plynu a uhlia do EÚ a mnohé jadrové elektrárne závisia od ruských palivových článkov a technológií. Súčasná kríza cien energií by zasiahla európskych občanov a podniky oveľa menej, keby Európa dovoz fosílnych palív už bola znížila, ako sľúbila. EHSV preto víta úsilie o rýchle zmenšenie tejto závislosti, najmä od Ruska, s ktorým sa počíta v pláne REPowerEU. Zároveň podporuje úsilie inštitúcií a členských štátov EÚ účinne vyriešiť cenový problém v súlade s oznámením z októbra 2021, oznámením o trhu s elektrinou COM(2022) 236 final a nástrojmi ponúkanými v rámci dočasného rámca štátnej pomoci. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Vzhľadom na súčasnú situáciu EHSV opäť upozorňuje na skutočnosť, že v prvom rade však nejde o diverzifikáciu závislostí, ale skôr o „strategickú energetickú nezávislosť a autonómiu“. Obnoviteľné zdroje energie a vodík budú hnacou silou dekarbonizácie a ich výroba by sa mala čo najviac uskutočňovať v EÚ. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Popri významných opatreniach na úsporu energie môže v súčasnosti v niektorých regiónoch ako krátkodobá až strednodobá náhrada za ruský zemný plyn prichádzať do úvahy skvapalnený zemný plyn (LNG). Z dlhodobého hľadiska je možnosťou kompatibilnou s klimatickými cieľmi ekologicky vyrábaný vodík, ak je dostupný v dostatočných množstvách a za primeranú cenu. Pokiaľ Európa nedokáže sama vyprodukovať celý objem plynov, ktoré potrebuje (čo je očividné v prípade LNG, kým v prípade vodíka je nezávislosť od dovozu ešte zvládnuteľná), treba sa z ruskej katastrofy poučiť. EHSV upozorňuje, že Európa musí byť obzvlášť opatrná pri využívaní zdrojov na nahradenie ruského plynu vzhľadom na ich vplyv na životné prostredie a novú závislosť od tretích krajín, ktoré nezdieľajú európske hodnoty, ako je pevná demokracia, dodržiavanie ľudských práv a právny štát. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Podiel verejných investícií do technológií čistej výroby energie potrebných na dekarbonizáciu je v EÚ v porovnaní s inými veľkými ekonomikami najnižší, čím je ohrozená svetová konkurencieschopnosť EÚ. Okrem toho Európsky dvor audítorov varuje, že stratégiou REPowerEU nebude možné zmobilizovať dostatok finančných prostriedkov. EHSV preto podporuje návrh Komisie využiť konjunktúrne programy a nástroje na oživenie hospodárstva a zvládanie kríz, ako aj dodatočné finančné prostriedky z Kohézneho fondu na regionálny rozvoj, a poľnohospodársku politiku EÚ na realizáciu plánu REPowerEU. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Dôsledky vojny na Ukrajine sú v niektorých členských štátoch EÚ a na úrovni EÚ vnímané ako konečný impulz pre väčšiu energetickú nezávislosť a klimatickú neutralitu. EHSV to víta. Ukazujú sa však zmiešané výsledky: v hre je väčšie využívanie skvapalneného plynu aj návrat k uhliu, čo by mohlo spôsobiť krok späť v energetickej transformácii. EHSV sa k tomu stavia kriticky, ale uvedomuje si, že v krátkodobom horizonte sú viaceré možnosti výroby energie núdzovým opatrením, ktoré prispieva k energetickej bezpečnosti. Okrem veternej a solárnej energie je preto dôležité využívať širokú škálu nízkouhlíkových zdrojov energie, ktoré z ekonomického a ekologického hľadiska zapadajú do energetického systému. Zároveň žiada vynaložiť väčšie úsilie na ekologickú transformáciu energetického systému. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Európska federácia odborových organizácií verejnej správy (EPSU) vydala správu, v ktorej sa potvrdzuje, že liberalizácia energetického systému poskytla len málo odpovedí na prebiehajúcu klimatickú krízu (5). Rozsiahle využívanie vhodných alternatív k zdrojom energie, pri používaní ktorých vznikajú emisie CO2, do značnej miery umožnili značné verejné dotácie, a nie voľná hospodárska súťaž. Zo správy vyplýva, že bez zmeny súčasného modelu európskeho energetického systému nemožno splniť záväzky Parížskej dohody. |
| --- | --- |

2.15

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Vzhľadom na rýchlo postupujúcu zmenu klímy a súčasnú energetickú krízu sú v krátkom čase potrebné investície do infraštruktúry, aby sa dosiahol cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a zabezpečili dodávky energie. Prudký nárast cien energie zároveň ukázal slabé stránky energetického trhu. Treba si položiť základné otázky o energetickej budúcnosti, ktorá zabezpečí ekologické, cenovo prijateľné a spoľahlivé dodávky energie a právo na energiu. EHSV výslovne poukazuje na naliehavosť verejných investícií na dosiahnutie cieľa energetickej nezávislosti od dovozu ruského plynu a podporuje opatrenia, ktoré Komisia v tejto súvislosti navrhla v pláne REPowerEU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pritom sa musí brať do úvahy tak koncepcia, ako aj regulácia trhu, vytváranie nevyhnutných podmienok pre jednotlivé subjekty a posilnenie primeranej ochrany spotrebiteľa. EHSV víta zámer Komisie preskúmať možnosti optimalizácie koncepcie trhu s elektrinou a berie na vedomie analýzu Komisie týkajúcu sa trhov s elektrickou energiou a plynom a navrhovaných opatrení na zvládnutie vysokých cien energie, ako aj návrhy na zlepšenie energetických sietí a skladovacích a akumulačných kapacít, ako aj obnovené prísľuby zlepšiť prístup na trh pre malé subjekty (výrobcov-spotrebiteľov) a zaistiť bezpečnosť dodávok. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Koncepcia a regulácia trhu sa musia prispôsobiť novej realite budúcich najvyužívanejších obnoviteľných zdrojov energie, pričom heslom je: decentralizovaná výroba a väčšia lokálna spotreba energie. Na to je však ešte potrebné vytvoriť nevyhnutné podmienky pre jednotlivých aktérov a zabezpečiť primeranú ochranu spotrebiteľa. Sú potrebné také posúdenia trhu, pri ktorých sa analyzuje správanie všetkých potenciálnych aktérov na energetickom trhu a koncepcia tohto trhu. EHSV v každom prípade zdôrazňuje význam komplexného posúdenia vplyvu pred každým návrhom. Okrem toho poukazuje na naliehavú potrebu pôsobiť proti vysokým cenám elektrickej energie, ako aj proti vzájomnej závislosti cien elektrickej energie a plynu, ktoré majú negatívny vplyv na hospodárstva členských štátov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dlho sa nevenovala pozornosť otázke, do akej miery a s akou koncepciou trhu možno dosiahnuť bezpečnosť dodávok trhovými prostriedkami. Energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov (z veľkej časti vyrábanej doma) v zásade sľubuje vysoký stupeň bezpečnosti dodávok. Tá však nevznikne sama od seba. Jej predpokladom je správne regulačné nastavenie. Obzvlášť dôležité sú inteligentné siete, pretože vysielajú jasné signály mnohým miliónom výrobcov a spotrebiteľov, aby sa správali systémovo priateľským spôsobom, a prispievali tak k bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V oblasti financovania projektov budovania infraštruktúry sa v minulosti prísne rozpočtové pravidlá vždy ukázali ako najväčšia prekážka pre verejný sektor. Cieľom preto musí byť vyňatie projektov súvisiacich s Európskou zelenou dohodou, energetickou nezávislosťou a digitálnym sektorom z akýchkoľvek nariadení, ktoré bránia takýmto verejným investíciám. EHSV z tohto dôvodu a v súlade so svojím stanoviskom o prepracovaní fiškálneho rámca EÚ (6) odporúča zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície na zabezpečenie produktivity a sociálnej a ekologickej základne pre dobré životné podmienky budúcich generácií. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kombinované financovanie zahŕňajúce súkromné investície je možnosťou len vtedy, ak sa zabezpečí transparentné obstarávanie a verejnému sektoru nevznikajú žiadne neodôvodnené dodatočné náklady v porovnaní s verejným financovaním. Pokiaľ ide o odôvodnené dodatočné náklady, musí existovať úplná transparentnosť. V správe Európskej investičnej banky sa uvádza, že napríklad zmluvy o verejno-súkromnom partnerstve v cestnej doprave v Európe boli v priemere o 24 % drahšie ako porovnateľné projekty s tradičným financovaním (7). Pri takýchto modeloch kombinovaného financovania je o to dôležitejšie jasne vymedziť práva a povinnosti, objasniť problematiku zodpovednosti a zabezpečiť účinný a rýchly systém riešenia konfliktov, aby sa predišlo dlhodobým dodatočným nákladom a problémom v súvislosti so zodpovednosťou. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisia správne poukazuje na to, že verejné investície môžu a musia podnietiť súkromné peniaze. Plán REPowerEU však nepokrýva refinancovanie príslušných verejných finančných prostriedkov. Zrušenie dotácií na fosílne zdroje by bolo jedným z prístupov, ako to zorganizovať. Ďalšou možnosťou by bolo zdanenie neočakávaných ziskov, ktoré majú pôvod vo veľkej ropnej a plynovej kríze a prejavujú sa v enormných dodatočných ziskoch, najmä pre veľké ropné spoločnosti. EHSV sa obáva, že mimoriadne vysoké zisky energetických spoločností na jednej strane a nárast energetickej chudoby spôsobený prudkým stúpaním cien energií na druhej strane sú nebezpečnými sociálnymi výbušninami. Navrhuje odčerpať tieto zisky prostredníctvom daní, poskytnúť ich ako finančnú kompenzáciu spotrebiteľom energie, napr. finančne slabším domácnostiam alebo energeticky náročným podnikom, a využiť ich na rozširovanie využívania obnoviteľných zdrojov energie a potrebnej sieťovej infraštruktúry, o čom sa už v niektorých členských štátoch diskutuje alebo ktorá sa už zavádza. Domnieva sa, že s cieľom neodrádzať energetické spoločnosti od investovania do nízkouhlíkových riešení by sa takéto zdaňovanie malo vymedziť veľmi citlivo. Vyzýva Komisiu, aby bezodkladne navrhla príslušné opatrenia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Účelom infraštruktúry je v prvom rade to, aby fungovala, a nie to, aby samoúčelne prenášala elektrinu z miesta A do miesta B a generovala tak nepretržité výnosy. Vývoj za posledné desaťročie, potreby rozšírenia sietí, masívny nárast cien energií, riziko kybernetických útokov a v neposlednom rade aj vojna na Ukrajine jasne ukazujú, že v podstate ide o otázku, kto bude v budúcnosti riadiť takú centrálnu infraštruktúru, akou je energetická sieť. Primárne teda ide o verejný záujem. Logicky by to znamenalo verejné vlastníctvo, z ktorého má prospech celá spoločnosť a ktoré odstraňuje existujúce rozdiely. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV zdôrazňuje, že pri spravodlivej transformácii nejde len o financovanie transformácie. Zahŕňa aj cieľ zabezpečiť dôstojnú prácu, vytvoriť kvalitné pracovné miesta a sociálne zabezpečenie, zachovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a vyžaduje si osobitné opatrenia na všetkých úrovniach, ale najmä na regionálnej úrovni. Ďalšími kľúčovými faktormi „spravodlivej transformácie“ sú aktívna a organizačná úloha verejného sektora a zabezpečenie demokratickej účasti sociálnych partnerov na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Energetická sieť je súčasťou kritickej infraštruktúry. Zlyhanie alebo narušenie tejto infraštruktúry môže spôsobiť ďalekosiahle problémy s dodávkami a ohroziť verejnú bezpečnosť. Kritické infraštruktúry, napríklad doprava a premávka, zdravotnícke služby, financie a bezpečnosť (aby sme vymenovali aspoň niektoré), sú v Európe v dôsledku vlny liberalizácie a privatizácie v posledných desaťročiach čoraz viac v rukách súkromných subjektov. Táto skutočnosť je problematická, keďže jednotlivé sektory sú prepojené a ohrozenie jedného sektora znižuje výkonnosť alebo bráni činnosti ostatných kritických infraštruktúr (kaskádový efekt). Na jednej strane sa tieto vzájomné závislosti ťažko hodnotia, na druhej strane je zabezpečenie výkonnosti infraštruktúr v záujme verejného blaha. Najmä v prípade narušenia trhu alebo v prípade katastrofy sa stáva rozhodujúcou dôležitosť prístupu verejných koordinačných orgánov, ktoré majú dispozičnú právomoc, aby bolo možné zabezpečiť priestorovo koordinovanú odolnosť. Uvedené riziká sú mimoriadne veľké v prípade elektrickej energie, bez ktorej je fungovanie vyspelej civilizácie 21. storočia prakticky nemysliteľné, a rozsiahle výpadky elektrickej siete by spôsobili rozvrat celej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vzhľadom na skutočnosť, že budovy v Európe predstavujú približne 40 % spotreby energie, je na energetickú transformáciu a zvýšenie energetickej efektívnosti v sektore bývania obzvlášť dôležitá inteligentná kombinácia nových technológií, efektívnej renovácie a podpory nových modelov účasti občanov. V smernici o vnútornom trhu s elektrickou energiou sa podporuje táto účasť spotrebiteľov na výrobe elektriny z obnoviteľných zdrojov, ktorá je nevyhnutným základom akceptácie decentralizovanej výroby energie. V tejto súvislosti je dôležitá harmonizácia v celom európskom priestore, aby sa na energetickej transformácii mohlo v Európe zúčastniť čo najviac domácností. Také koncepcie, ako je spoločné využívanie energie a komunitná energia vo všeobecnosti otvárajú rozumné perspektívy na využívanie energetických sietí pre dodávky na malom priestore, ktoré tieto siete odľahčujú a sú orientované na dopyt. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV opakuje svoj postoj, že cieľom je čo najviac znížiť emisie pri čo najnižších sociálno-ekonomických nákladoch. Odporúča v prípade potreby kombinovať nástroje zlučiteľné s vhodne regulovanými trhovými a finančnými opatreniami vrátane finančných nástrojov s podporou viacročného finančného rámca a nástroja NextGenerationEU s cieľom prispieť k efektívnejšiemu energetickému prostrediu. Musí však byť jasné aj to, že ak existujú opodstatnené náznaky existujúceho alebo hroziaceho zlyhania trhu na základe dôkladnej analýzy, verejný sektor to musí napraviť, napríklad prostredníctvom investícií alebo zásahov do trhu. |
| --- | --- |

3.12

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Pri investíciách do energetickej infraštruktúry ide o podporu bezpečnosti dodávok a rýchle, účinné a nákladovo efektívne rozšírenie energie z obnoviteľných zdrojov v záujme spotrebiteľov a hospodárstva. V tejto súvislosti je veľmi dôležitá otázka kto bude mať v budúcnosti kontrolu nad takými centrálnymi infraštruktúrami, ako je energetická sústava a skladovacia a akumulačná infraštruktúra. Investície elektroenergetických spoločností od začiatku liberalizácie klesajú. Tento pokles investícií do sietí a výroby spôsobil problémy s dodávkami a brzdí ďalší rozvoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Z komerčného hľadiska sa vynára otázka, prečo by energetická sústava, ktorá je pre investorov atraktívna, pretože je spoľahlivou investíciou, nemala byť atraktívna aj pre štát. Ročné dividendy, ktoré vyplácajú súkromné spoločnosti, by sa v záujme všeobecného blaha mohli opäť investovať do verejného sektora a odbremenili by verejné rozpočty. V neposlednom rade preto, že sa už pri niektorých čiastkových privatizáciách v minulosti ukázalo, že verejné vlastníctvo by bolo múdrejším rozhodnutím už len z finančných dôvodov. Mnohé členské štáty už využívajú verejné alebo čiastočne verejné štruktúry. Zároveň je tu trend rekomunalizácie. Otázka výhod a nevýhod verejného a súkromného vlastníctva a/alebo súkromného financovania energetickej infraštruktúry pre dobre fungujúci energetický trh je nepochybne dôležitá a mala by sa preskúmať v plánovanom hodnotení možností Komisie na optimalizáciu koncepcie energetického trhu. Výsledky takejto analýzy môžu členským štátom, ktoré sú zodpovedné za rozhodovanie o verejnom alebo súkromnom vlastníctve energetických infraštruktúr, poslúžiť ako cenný nástroj rozhodovania. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vzhľadom na to nadobúda na význame lokálne zásobovanie energiou a rekomunalizácia dodávateľských podnikov, najmä v súvislosti so stratégiami decentralizácie. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú úlohu verejné investície do decentralizovanej výroby energie na komunálnej úrovni. Mali by sa preskúmať ďalšie možnosti financovania, ako je priame poskytovanie finančných prostriedkov prostredníctvom fondov. Strechy na verejných budovách sú obzvlášť vhodné na zásobovanie celých štvrtí lacnou slnečnou energiou. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V niektorých členských štátoch sa poskytujú finančné stimuly na podporu rozšírenia fotovoltiky. Rakúsko, Belgicko, Litva, Luxembursko a Španielsko v liste adresovanom Komisii požadujú, aby administratívne budovy, supermarkety, ploché strechy a priemyselné prevádzky boli za určitých podmienok vybavené fotovoltickými systémami. Fotovoltické systémy by sa mali stať štandardom aj pre nové a zrekonštruované domy. Uvedené štáty vyzývajú Komisiu, aby na ich ďalšie rozšírenie poskytla viac peňazí z rozpočtu EÚ. EHSV víta túto myšlienku a vyzýva Komisiu, aby vykonala analýzu toho, aké investície, aká regulácia a aké sprievodné opatrenia, napríklad výskumno-vývojové, sú potrebné na podporu rozvoja fotovoltiky a fotovoltickej výroby elektrickej energie v EÚ. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energia je spoločenskou komoditou, preto EHSV zároveň pripomína spoločné hodnoty EÚ, pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako sú uvedené v Protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu, ktorý je protokolom Zmluvy o EÚ a ZFEÚ. Tým by sa mohla zabezpečiť väčšia efektívnosť a cenová dostupnosť a zabrániť zlyhaniu trhu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Súčasná energetická kríza ilustruje osobitný význam energie ako spoločensky relevantnej komodity. Okrem udržania kvalitných pracovných miest a zamestnanosti sa stáva transparentným aj prepojenie sociálnych a ekologických aspektov. Verejné vlastníctvo môže zabezpečiť demokratickú kontrolu, verejné investície, bezpečnosť dodávok a spravodlivé rozdelenie nákladov na prechod energetiky na obnoviteľné zdroje energie. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Aby sa predišlo nesprávnym a chýbajúcim investíciám, treba bezodkladne objasniť existujúce nejednoznačnosti a nezrovnalosti týkajúce sa základných štruktúr nového energetického systému, štruktúry trhu, trhových úloh a trhových pravidiel a predovšetkým treba zohľadniť sociálny vplyv na zamestnancov a spotrebiteľov. Centrálnu úlohu tu zohráva spravodlivé rozdelenie investičného zaťaženia, pričom to isté platí o spravodlivom rozdelení možných ziskov. To, ako zabezpečiť investičné potreby a ziskovosť, je jednou z dôležitých otázok, ktoré je potrebné zodpovedať, aby sa dlhodobo zabezpečil optimálne fungujúci energetický trh. EHSV v tejto súvislosti berie na vedomie závery štúdie Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a oznámenie o trhoch s elektrickou energiou a plynom a víta zámer Komisie posúdiť trh s elektrinou. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dôležitým aspektom bude počas energetickej transformácie koordinácia a organizácia dovozcov, prevádzkovateľov regionálnych sietí, občianskych energetických spoločností, samozásobiteľov a energetických komunít lokálne využívajúcich svoju vyrobenú elektrinu, podnikmi prevádzkujúcimi skladovaciu a akumulačnú infraštruktúru a dodávateľmi. |
| --- | --- |

4.8

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  K tomuto záveru dospela federácia európskeho elektroenergetického priemyslu Eurelectric.

1

(2)  Plán REPowerEU, COM(2022) 230 final.

2

(3)  K tomuto záveru dospela federácia európskeho elektroenergetického priemyslu Eurelectric.

3

(4)  Stanovisko EHSV o cenách energie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

4

(5)  A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe,

5

A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf.

(6)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 11).

6

Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu

(7)  Blanc-Brude F., Goldsmith H., Välilä T.: Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement. Hospodárska a finančná správa 2006/01, EIB 2006, https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf.

7

Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

Bod 2.9

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV sa prihovára za lepšie prispôsobenie európskych pravidiel o transeurópskych energetických sieťach (TEN-E) cieľom Zelenej dohody, ktoré zahŕňajú dekarbonizáciu energetického systému, prechod na klimatickú neutralitu, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť a zmiernenie rizika energetickej chudoby. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, EHSV žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu Rady EÚ a Európskeho parlamentu definovať nielen energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj distribučné sústavy ako „nadradený verejný záujem“. | EHSV sa prihovára za lepšie prispôsobenie európskych pravidiel o transeurópskych energetických sieťach (TEN-E) cieľom Zelenej dohody, ktoré zahŕňajú dekarbonizáciu energetického systému, prechod na klimatickú neutralitu, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť a zmiernenie rizika energetickej chudoby. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, EHSV žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie
  vrátane jadrovej energie
  a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu Rady EÚ a Európskeho parlamentu definovať nielen energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj distribučné sústavy ako „nadradený verejný záujem“. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV sa prihovára za lepšie prispôsobenie európskych pravidiel o transeurópskych energetických sieťach (TEN-E) cieľom Zelenej dohody, ktoré zahŕňajú dekarbonizáciu energetického systému, prechod na klimatickú neutralitu, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť a zmiernenie rizika energetickej chudoby. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, EHSV žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu Rady EÚ a Európskeho parlamentu definovať nielen energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj distribučné sústavy ako „nadradený verejný záujem“.

EHSV sa prihovára za lepšie prispôsobenie európskych pravidiel o transeurópskych energetických sieťach (TEN-E) cieľom Zelenej dohody, ktoré zahŕňajú dekarbonizáciu energetického systému, prechod na klimatickú neutralitu, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť a zmiernenie rizika energetickej chudoby. Keďže energetické siete zabezpečujú základnú úlohu rovnováhy, odolnosti a rozvoja energetického systému, EHSV žiada, aby sa nariadenie jasnejšie začlenilo do dynamiky integrácie energetického systému s cieľom podporiť každú formu dekarbonizovanej energie
  vrátane jadrovej energie
  a aby sa znemožnili všetky formy dezintegrácie. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívu Rady EÚ a Európskeho parlamentu definovať nielen energie z obnoviteľných zdrojov, ale aj distribučné sústavy ako „nadradený verejný záujem“.

Zdôvodnenie

Výroba jadrovej energie zohráva a bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu v rámci širokej škály nízkoemisných technológií, ako zdôraznila predsedníčka EK von der Leyen v nedávnych prejavoch.

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu:

| Za: | 44 |
| --- | --- |
| Proti: | 109 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

44

Proti:

109

Zdržalo sa:

14

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu ako príspevok k participatívnejšej demokracii v EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/11)

| Spravodajca: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Thomas KATTNIG |

Spravodajca:

Krzysztof BALON

Spoluspravodajca:

Thomas KATTNIG

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/0/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 1. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti a priamo občanmi je jedným z najúčinnejších nástrojov na stimuláciu participatívnej demokracie, a tým aj na posilnenie európskej integrácie. Z tohto dôvodu Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) v tomto stanovisku navrhuje konkrétne opatrenia na zlepšenie rámcových podmienok v Európskej únii v tejto oblasti, aby sa ďalej zlepšila ochrana občianskych práv a prínosov pre obyvateľstvo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Najmä krízové situácie, ako je nedávna ruská agresia proti Ukrajine a následný útek miliónov ľudí, väčšinou žien a detí, zdôrazňujú kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti vzhľadom na jej schopnosť okamžite konať, a tiež spontánne, ale pritom úspešne kombinovať modely a postupy spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu, najmä v sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania, kde už existujú skúsenosti so spoluvytváraním. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Aktéri občianskej spoločnosti historicky vždy poskytovali sociálne a iné služby všeobecného záujmu, keď verejný sektor ešte neidentifikoval potreby alebo komerčné spoločnosti nepovažovali ich poskytovanie za ziskové. Štát neskôr prišiel na scénu väčšinou ako poskytovateľ či klient a aj ako regulátor a tiež ako garant kvality služieb. V tejto súvislosti sa zásada subsidiarity medzi členskými štátmi a Európskou úniou stanovená v článku 5 ods. 3 ZEÚ musí uplatňovať aj na služby všeobecného záujmu. Okrem toho, pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity by mala byť aj hlavnou zásadou vo vzťahu medzi všetkými úrovňami verejnej správy členských štátov, ako aj medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Zatiaľ čo právna a politická zodpovednosť za poskytovanie služieb všeobecného záujmu stále leží na volených zástupcoch zodpovedných zastupiteľských orgánov a je pravidelne predmetom hodnotenia občanov vo voľbách, orgány vykonávajú kontrolu nad primeraným poskytovaním služieb všeobecného záujmu. EHSV sa zasadzuje za cielené uplatňovanie prístupu spoluvytvárania: služby všeobecného záujmu by sa mali navrhovať spolu s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti, pretože sa tým môže zabezpečiť, že na jednej strane budú spĺňať skutočné potreby a na druhej strane sa tým umožní demokratická účasť. Platí to najmä vtedy, keď platení zamestnanci spolupracujú s dobrovoľníkmi alebo so svojpomocnými štruktúrami. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Preto sa členské štáty vyzývajú, aby vyvinuli a/alebo zlepšili nástroje, ktoré zabezpečia účasť občanov a organizácií občianskej spoločnosti na procese poskytovania služieb všeobecného záujmu. Zahŕňa to aj primerané rámcové podmienky pre neziskové sociálno-hospodárske aktivity vymedzené v stanovisku EHSV na tému Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy (1) z 18. septembra 2020, ako aj vykonávanie článku 77 smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní (2) v tom zmysle, že sa pre neziskové organizácie vyhradia verejné zákazky na špecifické zdravotnícke, sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby, ako sa to uvádza v spomenutom článku smernice. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV poukazuje na to, že kvalitné poskytovanie služieb všeobecného záujmu v záujme občanov a hospodárstva závisí od primeraných finančných aj personálnych zdrojov, ktoré sa musia zabezpečiť. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Hoci za rámcové podmienky poskytovania, a teda aj spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu sú primárne zodpovedné členské štáty, regióny, mestá a obce, je naliehavo potrebné nabádať členské štáty, aby vypracovali koncepcie spoločného navrhovania vytvorením súboru nástrojov, ktorý uľahčí používanie modelov spoluvytvárania. Cieľom takýchto iniciatív je povzbudiť všetky príslušné zainteresované strany v členských štátoch, aby podporovali spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV navrhuje, aby Komisia zverejnila pracovný dokument na túto tému ako základ pre ďalšiu prácu zameranú na vytvorenie súboru nástrojov, ktorý by mal podporovať a usmerňovať národné, regionálne a miestne orgány v záujme lepšieho využívania modelov spoluvytvárania. Takýto dokument by mal obsahovať okrem iného úvahy týkajúce sa spoluvytvárania podľa článku 14 a protokolu č. 26 k ZEÚ a ZFEÚ so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, osobitnú úlohu neziskového sociálneho hospodárstva pri spoluvytváraní a súvisiace rámcové podmienky. Okrem toho by mal obsahovať aj návrhy európskeho a národného financovania inovatívnych projektov spoluvytvárania s ohľadom na zložky výskumu a súbor osvedčených postupov. Na základe uvedeného súboru nástrojov by sa po širšej konzultácii na úrovni EÚ mohla vypracovať zelená kniha a potom aj biela kniha. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Samotný EHSV vytvorí fórum na výmenu myšlienok a osvedčených postupov v tejto oblasti, do ktorého budú zapojené organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri, akademická obec a výskumné projekty, aby sa zachoval a ďalej rozvíjal proces diskusie na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.9

2.   Základné informácie

| 2.1 | Ďalší rozvoj participatívnej demokracie v Európskej únii je jednou z hlavných výziev na posilnenie európskej integrácie proti populizmu a nacionalizmu. Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti a priamo občanmi je tak jedným z najúčinnejších nástrojov na stimuláciu participatívnej demokracie. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV sa už niekoľko rokov zapája do spolupráce s rôznymi aktérmi z občianskej spoločnosti a z oblasti vedy/výskumu v prospech modernizácie a ďalšieho rozvoja služieb všeobecného záujmu. Vo výbore je za túto prácu zodpovedná predovšetkým stála skupina Služby všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V roku 2019 začala spolupráca s konzorciom projektu Spoluvytváranie inovácií služieb v Európe (CoSIE) (3), ktoré tvoria univerzity, samosprávy a organizácie občianskej spoločnosti z 9 členských štátov (Estónsko, Fínsko, Grécko, Taliansko, Holandsko, Poľsko, Švédsko, Španielsko, Maďarsko) a zo Spojeného kráľovstva. Stála skupina Služby všeobecného záujmu sa inovatívnym skúsenostiam a záverom z projektu CoSIE venovala na dvoch seminároch: „Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu: úloha organizácií občianskej spoločnosti“15. apríla 2021 v Bruseli a „Občania slúžia občanom: spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti“1. – 2. decembra 2021 v Lubline (Poľsko) v spolupráci s mestom Lublin a s účasťou partnerov z Ukrajiny. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Spoluvytváranie je neoddeliteľne spojené so širšími diskusiami o reforme verejnej správy. Nová paradigma verejnej správy sa zameriavala na zvyšovanie účinnosti, uplatňovanie modelov riadenia zo súkromného sektora a budovanie vzťahov medzi poskytovateľmi a spotrebiteľmi vo verejných službách, v ktorých slúžili potreby, požiadavky a výber používateľov služieb ako východiskový bod. Tento model bol dominantným modelom v 90. rokoch minulého i na začiatku 21. storočia, ale bol kritizovaný za to, že nie je taký účinný a efektívny, ako sa očakávalo, ako aj za svoj obmedzený inovačný potenciál (4). Zameranie trendov nadväzujúcich na novú paradigmu verejnej správy (tzv. malé paradigmy (5)) je založené na aktívnom, spoločne produkujúcom občanovi namiesto pasívneho individuálneho spotrebiteľa motivovaného ohraničeným vlastným záujmom, ktoré sa zameriavajú aj na posilnenú integráciu a koordináciu medzi sieťami skupín používateľov a zainteresovaných strán namiesto dezintegrácie. Spoluvytváranie sa v modeloch nadväzujúcich na novú paradigmu verejnej správy považuje za kľúčovú koncepciu (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Výsledky predchádzajúcej práce EHSV v tejto oblasti ukazujú, že spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu občanmi a ich organizáciami vedie k posilneniu participatívnej demokracie a tiež k rozvoju sociálneho hospodárstva v Európskej únii popri ďalších kľúčových úlohách, ktoré služby všeobecného záujmu zohrávajú ako nevyhnutný prvok umožňujúci všetky ostatné činnosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.5

3.   Služby všeobecného záujmu

| 3.1 | V priebehu európskej integrácie sa v charakteristickom napätí medzi „jednotou“ a „rozmanitosťou“ vyvinul nový koncept služieb regulovaných špecifickými predpismi a normami. Cieľom je zabezpečiť, aby všetci občania a všetci aktéri mali prístup k tým základným službám, ktoré tvoria základ dôstojného života teraz aj v budúcnosti a sú nevyhnutné pre účasť na spoločenskom živote – služby všeobecného záujmu. Služby všeobecného záujmu sa môžu poskytovať v rôznych kontextoch, buď na konkurenčných trhoch ako hospodárske služby všeobecného záujmu alebo ako nehospodárske služby všeobecného záujmu vylúčené z týchto trhov. Komisia pritom rozlišuje (7) medzi službami všeobecného hospodárskeho záujmu, nehospodárskymi službami a sociálnymi službami všeobecného záujmu (hospodárskeho alebo nehospodárskeho charakteru). Článok 106 ZFEÚ sa vzťahuje na služby všeobecného hospodárskeho záujmu (8) alebo služby hospodárskej povahy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koncepcia sa postupne posilňovala a zdokonaľovala. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | služby všeobecného záujmu sú súčasťou spoločných európskych hodnôt a zohrávajú úlohu pri podpore sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ (9). EHSV sa v tejto súvislosti odvoláva na spoločné hodnoty Únie so zreteľom na služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 14 ZFEÚ, ako sa uvádza v protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu pripojenom k ZEÚ a k ZFEÚ. Ďalší rozvoj tu stanovených zásad môže viesť k väčšej efektívnosti a eliminácii nežiaduceho vývoja. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Tieto spoločné hodnoty zahŕňajú tri rozmery: voľnosť, ktorú majú národné, regionálne a miestne orgány pri plnení potrieb používateľov; rešpektovanie rozmanitosti a rozdielov v potrebách, preferenciách a demokratických možnostiach používateľov, ako aj rozdielnej geografickej, sociálnej a kultúrnej realite; vysoká úroveň kvality, bezpečnosti, cenovej dostupnosti, rovnosti a podpory univerzálneho prístupu a používateľských práv (10). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Tieto služby sú neoddeliteľnou súčasťou hospodárskych a sociálnych systémov členských štátov EÚ a celkovo podstatnou súčasťou európskeho sociálneho modelu. Občania a podniky v Európe právom očakávajú, že široký rozsah spoľahlivých, stabilných a efektívnych služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu bude dostupný vo vysokej kvalite a za dostupné ceny. Tieto služby zabezpečujú, že sa môžu plniť kolektívne potreby a záujmy ako úlohy spoločného blaha. EHSV výslovne poukazuje na to, že kvalitné poskytovanie týchto služieb, ktoré sú nevyhnutné pre občanov a hospodárstvo, závisí od primeraných finančných a personálnych zdrojov, ktoré sa musia zabezpečiť. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Prístup k službám všeobecného hospodárskeho záujmu (11) je súčasťou základných práv a Európskeho piliera sociálnych práv (12). Zatiaľ čo v zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv sa výslovne spomínajú „základné“ služby všeobecného záujmu, ďalšie zásady Európskeho piliera sociálnych práv načrtávajú dôležité oblasti všeobecného záujmu, ako je okrem iného vzdelávanie, bývanie a pomoc bezdomovcom, dlhodobá starostlivosť, začlenenie osôb so zdravotným postihnutím, zdravotná starostlivosť. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Nehospodárske služby všeobecného záujmu sú vyňaté z pravidiel vnútorného trhu a hospodárskej súťaže; vzťahujú sa na ne iba všeobecné zásady EÚ (transparentnosť, nediskriminácia, rovnaké zaobchádzanie, proporcionalita) (13). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Únia a členské štáty zabezpečia, aby dbali „o to, aby takéto služby fungovali na základe zásad a podmienok, najmä hospodárskych a finančných, ktoré im umožňujú plniť ich poslanie“ (14). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Služby všeobecného hospodárskeho záujmu podliehajú pravidlám zmlúv, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo v skutočnosti plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené (15). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | Cieľom služieb všeobecného záujmu je uspokojiť potreby všetkých občanov a všetkých zainteresovaných strán s ohľadom na ich vývoj v čase a priestore. Majú pritom dynamickú povahu. Môžu sa napríklad týkať oblastí, ako je bezpečnosť, zdravotníctvo, sociálne služby vrátane začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, dlhodobá starostlivosť, sociálne bývanie (16), vzdelávanie, ako aj oblasti základných služieb, ktoré sú výslovne uvedené v zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv (17). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity medzi členskými štátmi a Európskou úniou je stanovená v článku 5 ods. 3 ZEÚ. EÚ vytvára všeobecný rámec zásad, ktoré riešia potreby všetkých občanov a všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov. Za vymedzenie a vykonávanie služieb všeobecného záujmu zodpovedajú členské štáty a regionálne a miestne samosprávy. Okrem toho, pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity by mala byť aj hlavnou zásadou vo vzťahu medzi všetkými úrovňami verejnej správy členských štátov, ako aj medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Služby všeobecného záujmu sú vystavené viacnásobnému napätiu, pokiaľ ide o to, aby sa zaručili základné práva, miestne ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ciele udržateľného rozvoja, ochrana životného prostredia a boj proti zmene klímy a implementácia sociálneho trhového hospodárstva, jednotný trh a pravidlá hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o rovnováhu vo vývoji, treba sa o ňu usilovať na individuálnom základe, pragmatickým spôsobom a so zapojením všetkých zainteresovaných strán, aby sa uspokojili potreby každého jednotlivca a spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

4.   Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu

| 4.1 | Aktéri občianskej spoločnosti vždy poskytovali sociálne a iné služby všeobecného záujmu, pretože verejný sektor ešte neidentifikoval potreby alebo komerčné spoločnosti nepovažovali ich poskytovanie za ziskové. Štát neskôr prišiel na scénu väčšinou ako poskytovateľ a aj ako regulátor a tiež ako garant kvality služieb. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Služby všeobecného záujmu poskytujú alebo objednávajú samotné územné celky. Zatiaľ čo politická zodpovednosť leží na volených zástupcoch týchto regionálnych samospráv a je pravidelne predmetom hodnotenia občanov vo voľbách, orgány vykonávajú kontrolu nad primeraným poskytovaním služieb všeobecného záujmu. Možno použiť dva rôzne prístupy, a to zhora nadol: iniciatívy národných, regionálnych alebo miestnych orgánov alebo zdola nahor: spoluvytváranie zahŕňajúce občanov a/alebo organizácie občianskej spoločnosti. Toto stanovisko sa týka druhého uvedeného prístupu. EHSV sa zasadzuje za rozšírené uplatňovanie prístupu spoluvytvárania: služby všeobecného záujmu by sa mali navrhovať v spolupráci s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti, pretože sa tým zabezpečí uspokojenie skutočných potrieb, aj sa umožní demokratická účasť. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Oblasti aj úroveň uplatňovania spoluvytvárania však závisia od kontextu. Nie všetky služby, spoločenstvá a poskytovatelia služieb – najmä v prípade oblastí kritickej infraštruktúry, ako sú dodávky energie a vody – sú vhodní na uplatňovanie úplne nového spôsobu, pokiaľ ide o to, ako pristupovať k službám a deliť sa o zodpovednosť, no každý krok smerom k posilneniu spoločného rozhodovania a podpore účinných riešení prostredníctvom spolupráce sa ukazuje ako prínosný. S cieľom maximalizovať zapojenie používateľov by sa mohol odporučiť „rebríček spoluvytvárania (18)“ s rôznymi úrovňami systematického zapojenia príslušných verejných a súkromných aktérov, počnúc nižšou úrovňou zapojenia (keď sa verejné agentúry zameriavajú na posilnenie postavenia občanov s úmyslom zlepšiť ich schopnosť zvládať svoj vlastný život a nabádať ich, aby spoluvytvárali služby, ktoré im ponúka verejný sektor), až po najvyššiu úroveň (keď sa zjednoduší kolaboratívna inovácia založená na spoločnom stanovovaní programu a vymedzení problémov, spoločnom navrhovaní a testovaní nových a nepreskúmaných riešení, ako aj koordinovanom vykonávaní vychádzajúcom z verejných a súkromných riešení). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Spoluvytváranie znamená prijať spôsoby práce založené na silných stránkach alebo na aktívach. Prístupom založeným na aktívach sa mobilizujú zdroje (materiálne a nehmotné), schopnosti a ambície používateľov služieb namiesto toho, aby sa iba zaznamenávali a uspokojovali ich potreby. Tento prístup vychádza z predpokladu, že všetci občania majú cenné, často neuznané aktíva (kultúra, čas, životom a učením nadobudnuté skúsenosti, praktické znalosti, kontakty, zručnosti, nápady), ktoré môžu prispieť k rozvoju a poskytovaniu služieb. Metodický súbor nástrojov spoluvytvárania zahŕňa niekoľko metód, od prieskumov spokojnosti, napríklad v elektronickom obchode, iných prieskumov, rôznych spôsobov vyjadrenia názorov pomocou digitálnych nástrojov, cieľových skupín a panelov až po participatívne metódy (napr. sociálne programovacie maratóny, technológie otvoreného priestoru, živé laboratóriá, svetové kaviarne, plány v oblasti služieb, dizajnové myslenie, cesty používateľov a rôzne online participatívne nástroje). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Spoluvytváranie však nie je technickým riešením a nemožno ho dosiahnuť jediným cvičením. Ide o prístup, ktorý preniká do postupov navrhovania a poskytovania služieb v rôznych fázach. Vo svojej radikálnejšej podobe sa súbor nástrojov vzťahuje na formy spoločnej správy vecí verejných, ktoré podporujú presun moci a niekedy prevod vlastníctva služieb na ľudí a komunity. Zahŕňa to formálne zapojenie ľudí so životnými skúsenosťami v oblasti dohôd o riadení, dohôd o reciprocite, družstiev a komunitných organizácií. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Predpokladom úspešného spoluvytvárania je prizvanie všetkých potenciálnych skupín používateľov, aby mohli zastupovať svoje záujmy. Predpojatá účasť uprednostňujúca tých občanov, ktorí majú viac zdrojov a sú ochotnejší participovať, môže viesť k nedemokratickým postupom. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Ďalšou nevyhnutnou podmienkou spoluvytvárania je dôvera medzi účastníkmi procesu, ktorú možno vybudovať medzi poskytovateľmi služieb a zainteresovanými stranami len vtedy, ak existuje transparentnosť, pokiaľ ide o to, čo by mala služba dosiahnuť prostredníctvom svojich procesov spolutvorby a do akej miery sa otvorene podieľa na rozsahu a dosahu služby so spolutvorcami (19). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Spoluvytváranie by malo vždy prebiehať v kontexte národného, regionálneho a miestneho plánovania dopytu. Vždy treba brať do úvahy rozpory medzi rôznymi potrebami. Ak sa zaznamenajú, návrhy na ich hierarchiu sa môžu prediskutovať vo verejných konzultáciách a zodpovedným sprostredkovateľským a rozhodovacím orgánom sa môžu poskytnúť podklady na rozhodovanie, aby sa zaručila vysoká kvalita, bezpečnosť dodávky a dostupnosť, ako aj rovnaké zaobchádzanie a rešpektovanie práv používateľov. Prospech pre spoločnosť ako celok musí skutočne zostať konečným cieľom služby všeobecného záujmu. Proces spoluvytvárania nesmie v žiadnom prípade neúmyselne viesť k zníženiu kvality služieb, k neodôvodnenému zvyšovaniu cien alebo k obmedzeniu prístupu k službám. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Spoluvytváranie je dynamická interakcia medzi poskytovateľmi služieb, používateľmi služieb a inými zainteresovanými stranami, ktorá zahŕňa rôzne potenciálne fázy: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | spoločné podnety: spoločné určenie cieľov a účelov jednotlivých služieb od samého začiatku procesu; |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | zapojenie zainteresovaných strán: zapojenie nových aktérov (používateľov, klientov, poskytovateľov služieb) a ich zapojenie do procesu; |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | spoločné navrhovanie: spoločné navrhovanie služby; |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | spoločné vykonávanie: spoločné poskytovanie služieb; |
| --- | --- |

4.9.4

| 4.9.5 | spoločný manažment: spoločná organizácia a riadenie služieb; |
| --- | --- |

4.9.5

| 4.9.6 | spoločné riadenie: spoločné navrhovanie politík; |
| --- | --- |

4.9.6

| 4.9.7 | spoločné hodnotenie: spoločné posúdenie účinnosti a efektívnosti služieb a rozhodnutí prijatých na základe súboru kritérií. |
| --- | --- |

4.9.7

| 4.10 | V tejto súvislosti treba poznamenať, že v praxi už existujú inovatívne modely, v rámci ktorých poskytovanie verejnej služby nie je vôbec možné bez aktívnej účasti používateľov (20). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Je nevyhnutné, aby sa služby všeobecného záujmu rozvíjali v spolupráci s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby vytvárali a obohacovali hodnotu ponúk služieb verejného záujmu, ako je zvyšovanie blahobytu alebo spoločné chápanie všeobecného blaha, ktoré môže byť základom rozvoja politík, stratégií a služieb. V procese spoluvytvárania služieb ľudia, ktorí využívajú služby, pracujú s odborníkmi na navrhovaní, vytváraní a poskytovaní služieb (21). Úlohy inovátora, poskytovateľa a používateľa služieb preto v tomto procese konvergujú. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Pridaná hodnota spoluvytvárania vždy spočíva v aktívnej spolupráci medzi orgánmi verejnej moci, ktoré nesú právnu alebo politickú zodpovednosť za poskytovanie služieb verejného záujmu, poskytovateľmi služieb a príjemcami, ktorí by mali byť zapojení do demokraticky koncipovaného procesu spoluvytvárania. Spoluvytváranie tak zlepšuje demokratickú legitimitu rozhodnutí, ktoré sa prijímajú prostredníctvom politiky. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Táto pridaná hodnota prispieva osobitným spôsobom k posilňovaniu demokratickej účasti, ak poskytovatelia služieb pochádzajú z okruhu organizácií občianskej spoločnosti alebo neziskového sociálneho hospodárstva, v ktorých zamestnanci na plný úväzok spolupracujú s dobrovoľníkmi alebo so svojpomocnými štruktúrami, prípadne ak organizácie občianskej spoločnosti, ktoré zastupujú záujmy príjemcov alebo adresátov, môžu mať skutočný vplyv na verejných alebo súkromných poskytovateľov služieb. Okrem toho má spoluvytváranie aj morálny rozmer; posilňuje komunity, súdržnosť a dôveru medzi aktérmi (22). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Je to viditeľné aj v krízových situáciách. Aktuálnym príkladom je poskytovanie služieb (najmä v oblasti sociálnych vecí a vzdelávania) pre vojnových utečencov z Ukrajiny a s ich účasťou organizáciami občianskej spoločnosti. Schopnosť občianskej spoločnosti okamžite konať a spontánne, ale pritom úspešne kombinovať modely a postupy spoluvytvárania sa ukázala ako kľúčová a možná v oblastiach, kde už existujú pozitívne skúsenosti so spoluvytváraním. |
| --- | --- |

4.14

5.   Politické iniciatívy na európskej úrovni

| 5.1 | Hoci za rámcové podmienky poskytovania, a teda aj spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu sú primárne zodpovedné členské štáty, regióny, mestá a obce, je potrebné podnietiť národné, regionálne a miestne orgány, aby primerane podporili poskytovanie kvalitných služieb všeobecného záujmu. Na tento účel je naliehavo potrebné nabádať členské štáty, aby vypracovali koncepcie spoločného navrhovania vytvorením súboru nástrojov, ktorý uľahčí používanie modelov spoločného navrhovania. Cieľom takýchto iniciatív by malo byť povzbudiť všetky príslušné zainteresované strany v členských štátoch, aby podporovali spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti, a to aj preto, že prístup založený na spoluvytváraní vo veľkej miere pomáha prispôsobovať služby meniacim sa potrebám, modernizovať ich a nasmerovať ich do budúcnosti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Na tento účel EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby prijala prierezový prístup zohľadňujúci rôzne oblasti kompetencií a všetky zainteresované strany s cieľom vyvinúť súbor nástrojov, ktorý bude zahŕňať rôzne formy spoluvytvárania, uskutočnené pilotné projekty a súvisiace skúsenosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV konkrétne navrhuje, aby Komisia zverejnila pracovný dokument na túto tému ako základ pre ďalšiu prácu zameranú na vytvorenie súboru nástrojov, ktorý by mal podporovať a usmerňovať národné, regionálne a miestne orgány v záujme lepšieho využívania modelov spoluvytvárania. Takýto dokument by mal obsahovať okrem iného úvahy týkajúce sa spoluvytvárania podľa článku 14 a protokolu č. 26 k ZEÚ a ZFEÚ so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, osobitnú úlohu neziskového sociálneho hospodárstva pri spoluvytváraní a súvisiace rámcové podmienky, ako sa uvádza v stanovisku EHSV z 18. septembra 2020 na tému Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy (23). Okrem toho by sa v dokumente malo odkazovať na vykonávanie článku 77 smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní (24) v tom zmysle, že sa pre neziskové organizácie vyhradia verejné zákazky na špecifické zdravotnícke, sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby, ako sa to uvádza v spomenutom článku smernice. Okrem toho by mal obsahovať aj návrhy európskeho a národného financovania inovatívnych projektov spoluvytvárania s ohľadom na zložky výskumu a súbor osvedčených postupov. Na základe uvedeného súboru nástrojov by sa po širšej konzultácii na úrovni EÚ mohla vypracovať zelená kniha a potom aj biela kniha. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Samotný EHSV výbor vytvorí fórum na výmenu myšlienok a osvedčených postupov v tejto oblasti, do ktorého budú zapojené organizácie občianskej spoločnosti, akademická obec a výskumné projekty, aby sa zachoval a ďalej rozvíjal proces diskusie na európskej úrovni. |
| --- | --- |

5.4

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SK.

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi.

3

(4)  Drechsler, W. (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration, Halduskultuur—Administrative Culture 2009, 10(1), 6-21.

4

Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration

Halduskultuur—Administrative Culture

(5)  Çolak, Ç. D. (2019) Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends, Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), 517-536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

5

Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends

Croatian and Comparative Public

(6)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

6

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

Administration & Society

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_sk.

7

(8)  Už zakotvené v Rímskej zmluve, v súčasnosti v článku 106 ZFEÚ.

8

(9)  ZFEÚ – Všeobecné ustanovenia, článok 14.

9

(10)  Protokol č. 26 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ.

10

(11)  Článok 36 Charty základných práv.

11

(12)  Bod 20 piliera.

12

(13)  Protokol č. 26 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ.

13

(14)  Článok 14 ZFEÚ.

14

(15)  Článok 106 ZFEÚ.

15

(16)  Vzhľadom na zhoršujúcu sa realitnú krízu v mnohých členských štátoch má cenovo dostupné bývanie čoraz väčší význam ako základná služba.

16

(17)  „Voda, hygiena, energia, doprava, finančné služby a digitálne komunikácie“.

17

(18)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

18

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

Administration & Society

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html.

19

(20)  Napríklad vo Francúzsku: „Services Publics Partagés“ („Zdieľané verejné služby“): https://service-public-partage.fr/.

20

(21)  Social Care Institute of Excellence: Co-production in social care: what it is and how to do it?, 2015, Usmernenia 51, SCIE.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it?, 2015

(22)  C. Fox et al. (2021) A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

22

A New Agenda for Co-Creating Public Services,

(23)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SK.

24

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Tematické partnerstvá podľa Ľubľanskej dohody

(prieskumné stanovisko)

(2022/C 486/12)

| Spravodajca: | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Florian MARIN |

Spravodajca:

David SVENTEK

Spoluspravodajca:

Florian MARIN

| Žiadosť o konzultáciu | Rada – české predsedníctvo, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 190/1/4 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada – české predsedníctvo, 26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

9. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV dôrazne podporuje vyhlásenia uvedené v Ľubľanskej dohode v súvislosti s Urbánnou agendou pre EÚ a predovšetkým víta veľkú pozornosť, ktorá sa venuje prístupu partnerstva a viacúrovňovému prístupu s viacerými zainteresovanými stranami v rámci udržateľného rozvoja miest. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tematické partnerstvá by mali prinášať konkrétne a udržateľné opatrenia a výsledky, ktoré vydržia dlhšie ako samotné partnerstvá. Neustále by sa malo uvažovať o prenose výsledkov do členských štátov, regiónov, miest či sektorov. Malo by sa monitorovať územné rozloženie a geografická rovnováha týchto príležitostí, aby mohli byť prínosom pre ohrozené regióny a mestá. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Prepojenie medzi Urbánnou agendou pre EÚ a politikou súdržnosti by bolo možné zlepšiť. Napriek tomu, že ide o dve odlišné politiky a iniciatívy s odlišnými cieľmi vychádzajúcimi z rôznych rámcov, mali by medzi nimi existovať synergie. Sú potrebné vzájomne prepojené nástroje a prostriedky na zabezpečenie koherentnejšej podpory miest v rámci politiky súdržnosti, ako aj medzisektorová a medziinštitucionálna spolupráca a integrácia na strategickej a prevádzkovej úrovni. Tematickým partnerstvám by sa v budúcnosti mala priznávať väčšia legitimita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pre malé a stredné mestské samosprávy sú kľúčové predvídateľné a finančne podporované mechanizmy vykonávania, vďaka ktorým sa európske strategické ciele premietajú do konkrétnych opatrení, a náležité financovanie na miestnej úrovni, a to aj na účely ich pokračujúcej účasti na postupoch v rámci Urbánnej agendy pre EÚ. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že kritériá používané pri výbere partnerov pre tematické partnerstvá musia byť konkrétnejšie, otvorenejšie a inkluzívnejšie. Pri výbere by sa nemalo zabúdať na príležitosť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti zúčastniť sa na ňom spolu s mestskými samosprávami. Je dôležité zohľadniť ex ante posúdenie z hľadiska ekologizácie miest a udržateľného cestovného ruchu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Na pracovné podmienky, predvídateľnosť kariéry a prístup ku kvalitným pracovným miestam, rovnakým príležitostiam a primeranej mzde by sa malo pozerať prierezovo. Zohľadniť by sa malo zabezpečenie rôznych druhov dialógov a konzultácií so zainteresovanými stranami, ako je sociálny dialóg, občiansky dialóg a konzultácie s občanmi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV navrhuje, aby sa vzal do úvahy prístup zdola nahor, tematické zoskupenia a siete, ako aj siete na hľadanie riešení prispôsobených konkrétnej lokalite, spoločne so schopnosťou využívať existujúce tematické a mestské siete, najmä v prípade malých a stredných miest. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Úlohu EHSV pri riadení Urbánnej agendy pre EÚ a Ľubľanskej dohody by bolo možné posilniť. Rovnako by sa mal stať súčasťou skupiny pre rozvoj miest a technickej prípravnej skupiny pre urbánnu agendu a zúčastňovať sa na stretnutiach generálnych riaditeľov o mestských záležitostiach. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Medzi ďalšie témy, ktorým by sa mohli venovať tematické partnerstvá patrí participatívna demokracia, hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky v mestách a prepojenia medzi mestami a vidiekom, pričom by sa osobitná pozornosť venovala mládeži. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV opakuje svoj návrh zriadiť špecializovaný sekretariát v záujme zlepšenia efektívnosti a účinnosti tematických partnerstiev a zabezpečenia prepojenia s mestskými politikami na miestnej úrovni, zaistenia technickej pomoci a uľahčenia vytvárania tematických spoločenstiev a výmeny najlepších tematických postupov. Malo by sa to uskutočniť v úzkej spolupráci s Európskym výborom regiónov. |
| --- | --- |

1.10

2.   Súvislosti

| 2.1 | Ministri EÚ zodpovední za mestské záležitosti 26. novembra 2021 prijali Ľubľanskú dohodu a jej viacročný pracovný program, čím sa začína nová fáza Urbánnej agendy pre EÚ. V tomto dokumente sa uvádzajú konkrétne kroky na obnovu tejto agendy, pričom spoločným cieľom je zväčšiť jej vplyv a zvýšiť jej efektívnosť. Viacročný pracovný program dopĺňa politické vyhlásenie a stanovujú sa v ňom prevádzkové parametre, pracovný postup a kroky na uskutočnenie ďalšej fázy tejto viacúrovňovej správnej iniciatívy s viacerými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Štrnásť prioritných tém Urbánnej agendy pre EÚ (1) stále platí. Ide o začlenenie migrantov a utečencov, kvalitu ovzdušia, mestskú chudobu, bývanie, obehové hospodárstvo, pracovné miesta a zručnosti v miestnom hospodárstve, adaptáciu na zmenu klímy (vrátane ekologických infraštruktúrnych riešení), transformáciu energetiky, udržateľné využívanie pôdy a riešenia blízke prírode, mestskú mobilitu, digitálnu transformáciu, inovatívne a zodpovedné verejné obstarávanie, kultúru a kultúrne dedičstvo a bezpečnosť verejných priestorov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ľubľanskou dohodou sa na tento zoznam prioritných tém dopĺňajú štyri témy: mestá rovnosti, potraviny, ekologizácia miest a udržateľný cestovný ruch. Boli doplnené na základe postupov spolutvorby a sú prepojené s Novou Lipskou chartou, politikami EÚ, novými trendmi rozvoja miest a potrebami miest. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nadchádzajúce české predsedníctvo Rady Európskej únie požiadalo EHSV, aby preskúmal, ako by mohli zmeny z novej Ľubľanskej dohody ovplyvniť tvorbu nových tematických partnerstiev. Dve zo štyroch tém dohodnutých v Ľubľane, a to ekologizácia miest a udržateľný cestovný ruch, sa počas českého predsedníctva Rady EÚ budú ďalej rozpracúvať. |
| --- | --- |

2.4

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV dôrazne podporuje vyhlásenia uvedené v Ľubľanskej dohode v súvislosti s Urbánnou agendou pre EÚ a predovšetkým víta veľkú pozornosť, ktorá sa venuje prístupu partnerstva a viacúrovňovému prístupu s viacerými zainteresovanými stranami v rámci rozvoja miest. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV zároveň podporuje pokračovanie a ďalší rozvoj Urbánnej agendy pre EÚ pri úplnom dodržiavaní zásad proporcionality. Zásada doplnkovosti by sa tiež mala starostlivo riadiť na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV víta skutočnosť, že v Ľubľanskej dohode sa uznáva jeho význam a úloha pri podpore Urbánnej agendy pre EÚ. Ako sa uvádza vo viacročnom pracovnom programe Urbánnej agendy pre EÚ, EHSV dokáže a je ochotný poskytnúť príspevok a podporu, pokiaľ ide o územnú stránku rozvoja, partnerstvá, hospodárske a sociálne aspekty rozvoja miest, ako aj šírenie mestských politík EÚ. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Problémy spojené s rozmanitosťou, zložitosťou a udržateľnosťou politík rozvoja miest si vyžadujú viacúrovňový prístup s viacerými zainteresovanými stranami, pri ktorom sa uprednostnia partnerstvá. V Ľubľanskej dohode sa uznáva dôležitosť partnerstva v oblasti zlepšenia vedomostí. Tematické partnerstvá by mali prinášať konkrétne a udržateľné opatrenia a výsledky, ktoré vydržia dlhšie ako samotné partnerstvá. Neustále by sa malo uvažovať o prenose výsledkov do iných regiónov, miest či sektorov. Malo by sa monitorovať územné rozloženie týchto príležitostí. Mestá by sa mali motivovať a stimulovať, aby využívali európske príležitosti rozvoja a boli aktívne na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V rozmanitosti miest a ich rozvojových politík sa ťažko orientuje, pričom táto rozmanitosť predstavuje problém, ktorý v súčasnosti v politikách rozvoja miest EÚ nemá všeobecné riešenie. Potrebný je prispôsobený prístup, v rámci ktorého sa oceňuje partnerstvo, občianska spoločnosť a sociálni partneri. Riešenia pre budúcnosť rozvojových stratégií by mali zahŕňať rôzne pohľady, odborné znalosti a disciplíny. V stanovisku EHSV s názvom Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ (2) sa odporúča, aby sa pre jednotlivé typy území využívali tie nástroje podpory, ktoré sú pre ne najvhodnejšie, a dodržiavala sa pri tom subsidiarita, čím sa v prípade rizikových regiónov zmiernia prejavy znevýhodnenia, zaostávania a odlúčenia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mala by sa zabezpečiť spravodlivá súťaž všetkých druhov miest pri financovaní ich udržateľného rozvoja, čo znamená rovnaký prístup k finančným prostriedkom pre malé a stredné mestá. Tejto situácii by sa mala prispôsobiť aj zásada súťaže a mala by sa vždy zohľadňovať. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Novým prvkom, ktorý je súčasťou Ľubľanskej dohody, je následné posudzovanie tém. Jeho cieľom je prijať pragmatický a účinný prístup zameraný na výsledky, pričom zámerom je zväčšiť vplyv budúcich výsledkov Urbánnej agendy pre EÚ. Umožnia aj prispôsobenie kritérií výberu partnerov. EHSV odporúča, aby subjekty zainteresované do mestskej politiky a budúce tematické partnerstvá neustále brali do úvahy výmenu najlepších postupov vrátane modelov partnerstva a spolupráce. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Na realizáciu akčných plánov tematických partnerstiev by sa mali vytvoriť prispôsobené nástroje financované z prostriedkov EÚ a iných verejných prostriedkov. Mala by sa vytvoriť prispôsobená podpora (finančné nástroje, granty a fondy) s cieľom zabezpečiť efektívnu činnosť tematických partnerstiev, najmä pokiaľ ide o pomoc malým a stredným mestám a organizáciám. Prístup k tejto podpore by takisto mal byť spravodlivý a malo by sa zaistiť, aby sa nezabúdalo na malé organizácie a mestá. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Rôzne nástroje, napr. integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou, sú vo všeobecnosti úspešné, malo by sa v nich pokračovať a mali by sa podporovať na základe stabilných a predvídateľných mechanizmov vykonávania. EHSV sa domnieva, že existuje aj priestor na uplatňovanie integrovaného prístupu (3), pokiaľ ide o možnosť spájať verejné a súkromné finančné zdroje s cieľom zvýšiť kapacitu a spoločne znášať riziko v prospech územného a mestského rozvoja, ktorý podlieha demokratickej kontrole, transparentnému riadeniu a zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pri riešení problémov udržateľného rozvoja miest by sa vždy mali zvážiť inovácie. Odporúča sa, aby sa prístup k inováciám, ako aj výmena a rozširovanie inovačných nápadov prierezovo začlenili do politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 a partnerských dohôd členských štátov. Nemalo by sa zanedbávať testovanie nových relevantných a inovačných riešení, najmä v oblastiach, ako sú technológie 4.0, priemysel 5.0 alebo technológie Web3, ako aj v sociálnych inováciách. Európska mestská iniciatíva zohráva dôležitú úlohu pri budovaní kapacít a podpore inovačných opatrení. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V záujme zlepšenia kvality života všetkých občanov by sa v rozvojových politikách mala neustále venovať pozornosť marginalizovaným regiónom a mestám a ich ohrozenému obyvateľstvu. Hlavnou prioritou by takisto malo byť zmenšovanie chudoby. Z hľadiska zabezpečenia spravodlivej obnovy miest po pandémii je kľúčový prístup ku kvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu, sociálnym službám, zdravotnej starostlivosti a iným verejným službám. Pri vytváraní a realizácii tematických partnerstiev by sa mala osobitná pozornosť venovať ohrozeným skupinám obyvateľov miest, okrem iného najmä starším osobám, osobám so zdravotným postihnutím, menšinám, prisťahovalcom, utečencom, ako aj sociálne, hospodársky a kultúrne znevýhodneným osobám. Ich zapojenie by sa malo zabezpečiť budovaním kapacít v rámci procesu. EHSV dôrazne odporúča, aby sa odstraňovanie nových foriem sociálnych, hospodárskych, environmentálnych a územných nerovností stalo prioritou, a preto by sa malo zaručiť spravodlivé a rôznorodé zapojenie rôznych zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | V Ľubľanskej dohode sa identifikujú potreby organizačnej a odbornej podpory, ako aj niektoré potreby podpory menších miest. Keďže Urbánna agenda pre EÚ je naďalej neformálnou a dobrovoľnou iniciatívou, členovia by takisto mali prispieť k podpore partnerstiev a vykonávaniu opatrení. EHSV sa domnieva, že v rámci technickej podpory potrebnej v prípade partnerstiev by sa mala zohľadniť udržateľnosť konečných výsledkov partnerstiev. Neustále by sa mal zohľadňovať aj posilnený, integrovaný a participatívny prístup spolu so zhromažďovaním a využívaním údajov na investície založené na dôkazoch. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Pre malé a stredné mestské samosprávy sú napriek tomu kľúčové predvídateľné a finančne podporované mechanizmy vykonávania, vďaka ktorým sa európske stratégie premietajú do konkrétnych opatrení, a náležité financovanie na miestnej úrovni, a to aj na účely ich pokračujúcej účasti na postupoch Urbánnej agendy pre EÚ. Táto zásada by sa navyše mala starostlivo uplatňovať pri vykonávaní tematických partnerstiev. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | V rámci politiky súdržnosti sa poskytujú rôzne nástroje a prostriedky na udržateľný rozvoj miest v programovom období rokov 2021 – 2027. Zámerom nového politického cieľa č. 5 „Európa bližšie k občanom“ je vytvárať osobitné nástroje na vykonávanie miestnych rozvojových stratégií v mestách všetkých veľkostí. Minimálna výška finančných prostriedkov vyčlenených na mestá z EFRR v jednotlivých členských štátoch so zameraním na priority a projekty vybrané mestami na základe týchto stratégií sa zvýšila z 5 % na 8 %. V záujme poskytovania zosúladenejšej podpory miest sa navyše vytvorila Európska mestská iniciatíva. EHSV odporúča, aby sa príležitosti tematických partnerstiev neustále šírili na miestnej úrovni a boli do nich zapájané všetky relevantné zainteresované strany vrátane jeho. V budúcnosti by účelové viazanie prostriedkov na mestá mohlo byť vyššie. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | V dôsledku väčšej volatility a rozmanitých rizík musia tematické partnerstvá prispievať k zväčšeniu odolnosti proti asymetrickým otrasom, ako je ochorenie COVID-19 a iné podobné situácie, a schopnosti reagovať na ne. Odsúdeniahodná vojna na Ukrajine má vplyv na rozvoj miest v susedných krajinách. Tematické partnerstvá by sa mali prispôsobiť tak, aby sa nimi riešili krátkodobé krízy, a mal by sa používať strategický dlhodobý prístup. |
| --- | --- |

3.15

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV sa domnieva, že kritériá používané pri výbere partnerov pre tematické partnerstvá musia byť konkrétnejšie. Pri výbere by sa nemalo zabúdať na príležitosť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti zúčastniť sa na tomto postupe spolu s mestskými samosprávami, okrem iného vrátane partnerov a organizácií zastupujúcich ohrozené osoby, ako sú staršie osoby, osoby so zdravotným postihnutím, menšiny, prisťahovalci, utečenci, ako aj sociálne, hospodársky a kultúrne znevýhodnené osoby. Tieto organizácie by sa mali povzbudiť a motivovať, aby sa zapojili do partnerstiev v rámci Urbánnej agendy pre EÚ. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V súlade s Amsterdamským paktom bol EHSV vyzvaný, aby v rámci svojej pôsobnosti prispel k ďalšiemu rozvoju Urbánnej agendy pre EÚ, pričom je jednou zo zainteresovaných strán paktu. Platnosť Amsterdamského paktu sa potvrdila vo vykonávacom dokumente k Novej Lipskej charte aj v Ľubľanskej dohode. Úloha EHSV v rámci Urbánnej agendy pre EÚ a Ľubľanskej dohody by sa mala posilniť. EHSV je významný európsky aktér zodpovedajúci za hospodárske a sociálne premenné v rozvojových politikách a má schopnosti, odborné znalosti a legitimitu na to, aby prispieval k trom pilierom Ľubľanskej dohody, ktorými sú lepšie financovanie, lepšia právna regulácia a lepšie vedomosti. Mal by byť formálne uznaný a zohrávať úlohu v hlavných riadiacich orgánoch Ľubľanskej dohody, stať sa súčasťou skupiny pre rozvoj miest a technickej prípravnej skupiny pre urbánnu agendu a zúčastňovať sa na stretnutiach generálnych riaditeľov o mestských záležitostiach. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV sa domnieva, že budúce tematické partnerstvá by mali zahŕňať témy, ako je participatívna demokracia, hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky v mestách a prepojenia medzi mestami a vidiekom (4), čo je v súlade s pojmom „územný rozvoj“ použitým v európskom strategickom rámci. Podľa odporúčaní EHSV by sa malo ochraňovať jasné prepojenie medzi výberom partnerov, výberom tém, cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja a príspevkami partnerstiev k ich plneniu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tematické partnerstvá by sa v budúcnosti mohli organizovať do tematických zoskupení, existujúcich tematických sietí a sietí na vytváranie prispôsobených riešení pre mestá zameraných na konkrétnu lokalitu. Neustále by sa malo myslieť na zlepšovanie prístupu k sieťam, najmä pre malé a stredné mestá. Mestá by sa mali nachádzať v centre prístupu tematických partnerstiev zdola nahor, aby sa zabezpečili synergie medzi miestnymi situáciami a existujúcimi tematickými partnerstvami. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Súčasťou konzultácií využívaných v tematických partnerstvách by mali byť všetky formy dialógu a konzultácií, ako je sociálny dialóg, dialóg s občanmi a občiansky dialóg, do ktorých by boli zapojené všetky druhy občianskych zainteresovaných strán, ako sú sociálni partneri, mimovládne organizácie a občania. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV navrhuje zriadiť v spolupráci s Komisiou a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami sekretariát tematických partnerstiev s cieľom podporiť tieto partnerstvá, zabezpečiť prepojenie s mestskými politikami na miestnej úrovni, zaistiť technickú pomoc a uľahčiť vytváranie tematických spoločenstiev a výmenu najlepších tematických postupov. Na zabezpečenie efektívnej správy a účinných tematických partnerstiev, a predovšetkým na vykonávanie akčných plánov by sa mali vyčleniť dostatočné zdroje. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV odporúča posilniť prepojenie medzi Urbánnou agendou pre EÚ a politikou súdržnosti. Napriek tomu, že ide o dve odlišné politiky a iniciatívy s odlišnými cieľmi vychádzajúcimi z rôznych rámcov, mali by medzi nimi existovať synergie, najmä v rozsahu pôsobnosti platformy na výmenu vedomostí (5) a činností zhodnocovania, ktoré by sa vytvorili v rámci Európskej mestskej iniciatívy. Existujúce opatrenia na vykonávanie tematických partnerstiev by sa mohli uviesť v operačných programoch, jednotlivých návrhoch na predkladanie návrhov alebo v kritériách hodnotenia projektov. Výsledky fungovania tematických partnerstiev by mali prispieť k plánovaniu nových operačných programov v oblasti súdržnosti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vyžaduje sa väčší súlad a výraznejšie prepojenie medzi miestne vykonávanými mestskými politikami a politikami EÚ, najmä jej politikou súdržnosti Sú potrebné vzájomne prepojené nástroje a prostriedky na zabezpečenie koherentnejšej podpory miest v rámci politiky súdržnosti, ako aj medzisektorová a medziinštitucionálna spolupráca a integrácia na strategickej a prevádzkovej úrovni. Regionálnu konkurencieschopnosť musí takisto dopĺňať vzájomná komplementarita mestských a vidieckych územných celkov a pevná sociálna súdržnosť v rámci politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Pracovné podmienky, predvídateľnosť kariéry a prístup ku kvalitným pracovným miestam, príležitostiam a primeranej mzde sú dôležité premenné z hľadiska spravodlivosti a rovnosti postupov rozvoja miest a malo by sa k nim pristupovať prierezovo, pokiaľ ide o otázky ekologizácie miest, udržateľnosti potravinových dodávateľských reťazcov, obehového hospodárstva a udržateľného cestovného ruchu. Medzi hlavné priority rozvojových stratégií by mali naďalej patriť investície do ľudí. Pre úspech tematických partnerstiev je kľúčový spravodlivý prístup a rovnaké príležitosti, ako aj schopnosť uplatňovať základné práva. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Vzhľadom na sústredenie zdrojov a potrieb v mestských oblastiach by sa mal v rámci európskeho semestra prijať individuálnejší prístup k účinnosti politík rozvoja miest, aby sa na žiadnych ľudí a žiadne miesta nezabudlo. Neustále by sa mal brať ohľad súdržnosť s inými európskymi nástrojmi, ako je Európsky pilier sociálnych práv. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Existuje zvýšený dopyt po veľmi zložitých rozvojových stratégiách a projektoch. EHSV navrhuje, aby miestne a regionálne samosprávy na účely týchto druhov investícií zväčšili svoje kapacity v oblastiach zapojenia občanov, strategického výhľadu a prípravy rôznych scenárov, strategického plánovania a realizácie verejných investícií. To je kľúčové v záujme úspešného udržateľného rozvoja európskych miest a ich preorientovania na ľudí. Zohľadniť by sa mala podobnosť údajov z rôznych partnerstiev a prístup k údajom pomocou platforiem otvorených údajov spolu s digitálnou spravodlivosťou a digitálnou demokraciou. |
| --- | --- |

4.11

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/policy/themes/urban-development/agenda_en.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 145.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 145).

3

Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ

(4)  Pozri stanovisko EHSV na tému Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 49).

4

Smerom ku komplexnej stratégii udržateľného rozvoja vidieka a miest

(5)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/era/knowledge-exchange-platform-kep_en.

5

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Boj proti energetickej chudobe a odolnosť EÚ: výzvy z hospodárskeho a sociálneho hľadiska

(prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 486/13)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS

| žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ | list z 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  prieskumné stanovisko |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 22. 6. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 137/2/5 |

žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ

list z 26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

prieskumné stanovisko

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

22. 6. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

137/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Pre Európsku úniu (EÚ) a jej členské štáty musí byť absolútnou prioritou zabezpečenie rovnakého prístupu k energii a bezpečnosti dodávok energie za prijateľné ceny. V dôsledku prudkého nárastu cien energie čoraz viac občanov a spotrebiteľov EÚ v celej Európe zasahuje energetická chudoba. Situácia osôb, ktoré už predtým čelili energetickej chudobe, sa zhoršuje a spotrebiteľom, ktorí v minulosti nemali problémy s úhradou účtov za energiu, teraz hrozí chudoba. Na túto situáciu má vplyv súčasné geopolitické napätie vrátane vojny na Ukrajine a závislosti členských štátov od energetických dovozov. Musia sa prijať naliehavé opatrenia s cieľom predísť energetickej chudobe, ktorej čelia občania a spotrebitelia EÚ, a bojovať proti nej. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV uznáva dôležitosť, aká sa energetickej chudobe pripisuje v iniciatívach EÚ vrátane právnych predpisov a politík, predovšetkým v balíku Fit for 55, v rámci vykonávania Európskej zelenej dohody a iniciatívy „vlna obnovy“. Tieto opatrenia sú kľúčové z hľadiska boja proti energetickej chudobe v dlhodobom horizonte, ako aj zabezpečenia udržateľnosti. Odolnosť EÚ sa však bude merať iba podľa spôsobu, akým EÚ a členské štáty riešia kritické sociálne, environmentálne a hospodárske problémy, ktorým čelia ich občania a podniky. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV v záujme boja proti súčasnej kríze v oblasti energetickej chudoby vyzýva na vytvorenie širokej a ambicióznej politickej koalície zameranej na analýzu a riešenie energetickej chudoby prostredníctvom celostného prístupu s cieľom minimalizovať do roku 2030 energetickú chudobu a úplne ju odstrániť v dlhodobom horizonte. Súčasťou koalície by mala byť Európska komisia a jej Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby, Európsky parlament, Rada, členské štáty, Európsky výbor regiónov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Dohovor primátorov a starostov, ako aj organizované organizácie občianskej spoločnosti vrátane zástupcov podnikov, spotrebiteľských organizácií a organizácií zastupujúcich obyvateľov, ktorí sú najviac ohrození energetickou chudobou. Opatrenia koalície by sa mali ďalej rozpracovať v stratégii EÚ na boj proti energetickej chudobe a Komisia by mala nabádať členské štáty, aby vypracúvali národné plány alebo politiky v záujme odstránenia energetickej chudoby, integrovali všetky politické nástroje a nástroje financovania na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni a zabezpečovali ich súlad. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vzhľadom na význam tejto otázky EHSV naliehavo vyzýva EÚ, aby podporila spoločný prístup k energetickej chudobe, ktorý umožní konkrétne a spoločné chápanie energetickej chudoby a zber štatistických údajov, pričom sa zohľadnia rozdiely a osobitosti členských štátov. Takýto spoločný prístup je potrebný aj na monitorovanie situácie a vplyvu opatrení prijatých v celej Únii. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV konštatuje, že Komisia už začala navrhovať okamžité a dlhodobé opatrenia na ochranu spotrebiteľov a boj proti energetickej chudobe, napríklad prostredníctvom svojho odporúčania týkajúceho sa energetickej chudoby, súboru nástrojov v oblasti cien energie, svojho oznámenia REPowerEU a návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo. Hoci opatrenia členských štátov môžu závisieť od vnútroštátnych a miestnych osobitostí, pre odolnosť EÚ je nevyhnutné, aby členské štáty v núdzových situáciách aktivovali rôzne opatrenia (ako je priama finančná podpora a sociálne politiky, ako aj stimuly a podpora znižovania spotreby energie) s cieľom zmierniť negatívne účinky rastúcich cien na najzraniteľnejších spotrebiteľov a podniky. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zdôrazňuje význam investícií do spravodlivej a efektívnej energie na zmiernenie energetickej chudoby v dlhodobom horizonte. To znamená zabezpečiť, aby sa dostupné finančné prostriedky investovali do energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, ako aj do rozsiahlej obnovy budov tak, aby sa podporili skupiny s najnižšími príjmami a zabezpečilo, že zraniteľné osoby budú mať finančné prostriedky na investovanie do energetickej efektívnosti, pričom sa uprednostnia budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou. Komisia by mala úzko spolupracovať s členskými štátmi s cieľom posúdiť, či dostupný rozpočet zodpovedá potrebám a požiadavkám, ako aj možnosti, ktoré sú k dispozícii na ďalšiu podporu členských štátov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Keďže energetická chudoba vo všeobecnosti vyplýva z chudoby, je tiež nevyhnutné, aby sa Komisia a členské štáty naďalej zameriavali na celkové znižovanie chudoby. Táto kríza pripomína neustálu potrebu zlepšovať prístup k zamestnaniu, sociálnemu začleneniu a dôstojnej životnej úrovni s osobitným dôrazom na ľudí žijúcich vo vidieckych a odľahlých oblastiach a podporovať hospodársky rast členských štátov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EÚ a členské štáty musia zabezpečiť, aby bolo v Európe priaznivé investičné prostredie pre energiu s nulovými a nízkymi emisiami uhlíka. Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností budú zohrávať dôležitú úlohu pri zelenej transformácii, vlne obnovy a energetickej efektívnosti. Ďalšími prínosnými opatreniami by mohlo byť energetické poradenstvo a konzultácie pre spotrebiteľov, ktoré musia byť na miestnej úrovni všeobecne dostupné a cenovo prijateľné (napríklad prostredníctvom jednotných kontaktných miest). |
| --- | --- |

1.8

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Energetická chudoba predstavuje pre občanov a podniky EÚ čoraz väčší problém a obavu. V roku 2020 8 % obyvateľov EÚ uviedlo, že nedokážu svoj domov primerane vykúriť (1). V súčasnosti toto číslo pravdepodobne stúplo, keďže ceny energie sa od polovice roka 2021 prudko zvýšili. Ročná miera inflácie v energetickej oblasti v marci 2022 v EÚ dosiahla 40,2 %, pričom najvyššia ročná miera zmeny cien energie dosiahla 99,6 % a najnižšia 0 % (2). Cenu energie ovplyvňuje aj súčasné geopolitické napätie vrátane vojny na Ukrajine a závislosti členských štátov EÚ od dovozu energie (3). Vyššie ceny energie v kombinácii s vyššími cenami dopravy a potravín ešte umocňujú tlak na všetkých spotrebiteľov, ale najmä na domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré trpia vyššou mierou energetickej chudoby. Energetická chudoba je preto aj naďalej veľkou výzvou s významným sociálnym vplyvom. EÚ aj jej členské štáty majú naliehavú úlohu zabezpečiť, aby sa z nej zraniteľní občania dostali. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Energetická chudoba vyplýva z kombinácie viacerých faktorov vrátane nízkeho príjmu a neefektívnych budov a spotrebičov, ako aj nedostatku informácií o prístupe k stimulom na znižovanie spotreby energie. Vysoké ceny energie majú vplyv aj na občanov a podniky, keďže vedú k zvýšeniu účtov za verejnoprospešné služby a spôsobujú, že mikropodniky, malé a stredné podniky sa dostávajú do veľmi neistej situácie (4) a hrozí im riziko konkurzu, čo následne môže viesť k strate pracovných miest, ktorá prispieva k chudobe. „Zraniteľné mikropodniky“ sú takisto významne dotknuté cenovým vplyvom začlenenia budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a nemajú prostriedky na obnovu budov, v ktorých pôsobia. Prudké zvýšenie cien energie má kaskádový vplyv a prejavuje sa vo vyšších nákladoch na všetky druhy tovaru a služieb. Európa čelí riziku stagflácie, nižšieho hospodárskeho rastu a vysokej inflácie, čo sú ďalšie faktory chudoby (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Energetická chudoba najtvrdšie zasahuje Európanov s nízkym príjmom, ako sú najchudobnejší pracovníci, dôchodcovia s nízkym príjmom, študenti, mladí dospelí a rodiny s veľkým počtom detí, osamelí rodičia, ako aj znevýhodnených obyvateľov, medzi ktorými už existuje vysoká miera chudoby, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, migranti a rómske menšiny. Ženy sú viac ohrozené energetickou chudobou a jej vplyvom, pretože dostávajú v priemere nižšiu mzdu a keďže trávia viac času doma v dôsledku opatrovateľských povinností, do väčšej miery závisia od vykurovania a chladenia domácnosti. Ľudia vo východoeurópskych a juhoeurópskych členských štátoch sú energetickou chudobou v priemere dotknutí viac (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zabezpečenie rovnakého prístupu k čistej a cenovo dostupnej energii pre všetkých občanov EÚ predstavuje pre EÚ a jej členské štáty dôležitý záväzok. V rámci Európskeho piliera sociálnych práv sa energia zahŕňa medzi základné služby, pričom každý má právo na prístup k nim (zásada č. 20). „Prístup k cenovo dostupným, spoľahlivým a udržateľným moderným zdrojom energie pre všetkých“ je aj jedným z cieľov stanovených v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj (cieľ udržateľného rozvoja č. 7). Primerané teplo, chladenie, osvetlenie a elektrická energia pre spotrebiče sú základnými službami na zaistenie dôstojnej životnej úrovne a zdravia. Prístup k energetickým službám je kľúčový aj z hľadiska sociálneho začlenenia. Spoločne môžu viaceré prínosy boja proti energetickej chudobe priamo stimulovať hospodársky rast a prosperitu v EÚ. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EÚ sa v poslednom desaťročí energetickou chudobou zaoberala v rôznych právnych a politických dokumentoch, ako je tretí energetický balík (2009 – 2014), stratégia energetickej únie z roku 2015 a balík opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov z roku 2019, ktorého účelom je uľahčiť spravodlivú energetickú transformáciu. Ide aj o dôležitú súčasť novších iniciatív, ako je Európska zelená dohoda, vrátane iniciatívy „vlna obnovy“ a balíka Fit for 55. Energetická chudoba sa v rámci balíka Fit for 55 zohľadňuje vo viacerých návrhoch vrátane návrhu nového Sociálno-klimatického fondu, ktorý by mal zmierniť negatívny sociálny vplyv plánovanej ceny uhlíka na dopravu a budovy, ako aj návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti, v ktorom sa navrhuje definícia energetickej chudoby (7). Súčasťou balíka je aj návrh odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, v ktorom sa stanovuje osobitné usmernenie pre členské štáty, pokiaľ ide o to, ako riešiť príslušné sociálne a pracovné aspekty zelenej transformácie, čo sa teraz stalo mimoriadne relevantným v kontexte zrýchľujúcej sa transformácie v dôsledku zvýšenia cien energie a v súčasnom geopolitickom kontexte. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Európska komisia v roku 2020 prijala odporúčanie týkajúce sa energetickej chudoby, v ktorom sa poskytujú usmernenia týkajúce sa vhodných ukazovateľov na meranie energetickej chudoby a vymedzenia „významného počtu domácností v energetickej chudobe“. Takisto prispieva k výmene najlepších postupov medzi členskými štátmi a identifikuje dostupnú podporu na úrovni EÚ prostredníctvom kombinácie zdrojov financovania, ktorá národným, regionálnym a miestnym orgánom umožňuje využívať všetky finančné možnosti vrátane grantov a príspevkov na obnovu s cieľom obmedziť počiatočné investície. K ďalším dôležitým iniciatívam patrí podpora miestnych projektov Poradenského centra pre oblasť energetickej chudoby, ktoré v súčasnosti prvý rok poskytuje technickú podporu, súbor nástrojov v oblasti cien energie, ktorý členským štátom pomáha využívať vhodné nástroje na podporu občanov a podnikov pri vyrovnávaní sa s vysokými cenami energie, podpora zraniteľných domácností a podnikov v rámci iniciatívy REPowerEU (8), ako aj nedávne zriadenie koordinačnej skupiny pre energetickú chudobu a zraniteľných spotrebiteľov (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV však konštatuje, že bez rýchleho vykonávania, pevných záväzkov a konkrétnych opatrení členských štátov vrátane spoločného prístupu k pochopeniu a riešeniu energetickej chudoby na úrovni EÚ, na základe ktorého by sa mohla vytvoriť spoločná definícia, pričom členské štáty budú môcť zaviesť opatrenia prispôsobené ich potrebám, iniciatívy, ktoré Komisia doteraz predložila, nebudú stačiť na riešenie súčasnej krízy, ktorá postihuje čoraz viac spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.7

3.   Holistický prístup k riešeniu energetickej chudoby: výzva na vytvorenie politickej koalície a stratégie na boj proti energetickej chudobe

| 3.1 | Keďže energetická chudoba je výsledkom sociálnych, environmentálnych, hospodárskych a geopolitických faktorov, vyžaduje si holistický prístup vrátane globálnej analýzy tejto otázky a zapojenie rôznych zainteresovaných strán od spotrebiteľov, organizácií občianskej spoločnosti a podnikov až po národné, regionálne a miestne samosprávy. Na tento účel EHSV vyzýva na vytvorenie širokej a ambicióznej politickej koalície. Súčasťou koalície by mala byť Európska komisia a jej Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby, Európsky parlament, Rada, členské štáty, Európsky výbor regiónov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Dohovor primátorov a starostov, ako aj organizované organizácie občianskej spoločnosti vrátane zástupcov podnikov, spotrebiteľských organizácií a organizácií zastupujúcich obyvateľov, ktorí sú najviac ohrození energetickou chudobou. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Členské štáty by mali byť v neustálom kontakte so spotrebiteľmi, ako aj s miestnymi a obecnými orgánmi, ktoré sa danej otázke venujú. Mestá a regióny majú často najlepšie predpoklady na to, aby už v ranej fáze identifikovali domácnosti, ktorým hrozí energetická chudoba, a teda aj na to, aby ju čo najúčinnejšie riešili. Dôležitými subjektmi môžu byť aj miestne a národné podniky spolu s národnými a miestnymi orgánmi (vrátane obcí a obecných služieb) (10), a to v rámci činností zameraných na znižovanie energetickej chudoby vrátane prispievania k iniciatíve „vlna obnovy“. Keďže je vo všeobecnosti menej pravdepodobné, že zraniteľní spotrebitelia budú schopní rýchlo prispôsobiť svoje spotrebiteľské návyky, mali by byť konzultovaní a zapojení na všetkých úrovniach. Je kľúčové začleniť ich skúsenosti a návyky do návrhu a vykonávania opatrení. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pri uľahčovaní dialógu medzi občanmi, podnikmi, pracovníkmi, spotrebiteľmi a osobami s rozhodovacou právomocou zohrávajú ústrednú úlohu organizácie občianskej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti sa vzhľadom na ich odborné znalosti a siete v teréne musia zapájať do vypracúvania opatrení zameraných na riešenie energetickej chudoby, a to aj v súvislosti s navrhovaním, vykonávaním a monitorovaním stratégií na ukončenie energetickej chudoby. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV odporúča, aby koalícia na základe iniciatívy Komisie vypracovala stratégiu EÚ na boj proti energetickej chudobe. Stratégia by mala byť založená na uznaní práva na energiu a mala by stanoviť ambiciózne, ale realistické ciele približujúce sa k cieľom stanoveným v Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv a mala by sa zamerať na odstránenie energetickej chudoby z dlhodobého hľadiska. Jej súčasťou by mali byť opatrenia v oblasti energetiky aj v iných oblastiach s cieľom riešiť hlavné príčiny energetickej chudoby a zlepšiť podmienky energeticky chudobných a zraniteľných spotrebiteľov. Takáto stratégia je takisto potrebná na zabezpečenie, aby sa klimatická a energetická transformácia navrhovali a vykonávali spravodlivo a inkluzívne a na nikoho sa pri nich nezabúdalo. Mala by zahŕňať výročnú schôdzu (na monitorovanie pokroku a zvyšovanie informovanosti o spoločných opatreniach), požiadavky na pravidelný štruktúrovaný dialóg a zvyšovanie informovanosti členských štátov a všetkých príslušných zainteresovaných strán a vytvárať ďalšie stimuly zamerané na investície do energetickej transformácie. Poradenské centrum pre oblasť energetickej chudoby by mohlo zohrávať významnejšiu úlohu pri vykonávaní a monitorovaní. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Európska komisia, Rada, Parlament a členské štáty na národnej úrovni zároveň musia naďalej zabezpečovať, aby sa energetická chudoba náležite riešila v existujúcich a nových legislatívnych a politických iniciatívach. To by sa malo realizovať napríklad počas vykonávania Európskej zelenej dohody a iniciatívy „vlna obnovy“, a to prostredníctvom preskúmania národných energetických a klimatických plánov a dlhodobých stratégií obnovy budov a predkladania správ o pokroku týchto plánov a stratégií, ako aj väčšieho zamerania na energetickú chudobu v rámci postupu európskeho semestra. Legislatívne iniciatívy a preskúmania, napríklad plánované preskúmanie smernice o energetickej hospodárnosti budov, smernice o energii z obnoviteľných zdrojov a smernice o energetickej efektívnosti, ako aj návrh Sociálno-klimatického fondu takisto predstavujú dôležité príležitosti na ďalšie riešenie energetickej chudoby. Európska únia musí navyše zabezpečiť, aby sa vo všetkých nových iniciatívach zameraných na poskytovanie cenovo dostupnej, bezpečnej a udržateľnej energie osobitná pozornosť naďalej venovala vplyvu na najzraniteľnejších spotrebiteľov s cieľom zmierniť účinky vysokých cien energie. To zahŕňa iniciatívy v oblasti nízkouhlíkového hospodárstva aj ukončenia závislosti Európy od ruských fosílnych palív, ako je oznámenie REPowerEU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komisia by mala povzbudzovať členské štáty, aby vypracúvali národné plány alebo politiky v záujme odstránenia energetickej chudoby, integrovali všetky politické nástroje a nástroje financovania na úrovni EÚ aj vnútroštátnej úrovni a zabezpečovali ich súlad. EHSV vyzýva členské štáty, ktoré nepreukazujú dostatočné odhodlanie bojovať proti energetickej chudobe vo svojich národných energetických a klimatických plánoch, aby zintenzívnili svoje úsilie s jasnými rámcami monitorovania a hodnotenia. Kľúčové je presné a vylepšené vykazovanie, keďže existuje málo dostupných a kvalitných dôkazov týkajúcich sa spôsobu, akým by sa mala energetická chudoba kvantifikovať a monitorovať. |
| --- | --- |

3.6

4.   Boj proti energetickej chudobe prijímaním okamžitých a dlhodobých opatrení na meranie javu a ochranu spotrebiteľov

| 4.1 | EHSV vyzýva EÚ, aby podporila spoločný prístup k chápaniu a riešeniu energetickej chudoby, na základe ktorého sa môže vytvoriť spoločná definícia. Každý členský štát môže rozhodnúť o vlastných kritériách na definovanie energetickej chudoby a absencia spoločného prístupu by mohla brániť Komisii náležite posúdiť situáciu a členským štátom dosiahnuť spoločné chápanie problému a koordinovane reagovať. Definícia uvedená v návrhu prepracovaného zmenia smernice o energetickej efektívnosti a ukazovatele, ktoré boli predtým stanovené Strediskom pre monitorovanie energetickej chudoby (11), predstavujú začiatok. EHSV sa vzhľadom na naliehavosť problému domnieva, že Komisia a členské štáty musia podporovať spoločný prístup, ktorý umožní konkrétne a spoločné chápanie energetickej chudoby a zber štatistických údajov (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komisia v rámci svojho súboru nástrojov v oblasti cien energie navrhla viaceré okamžité opatrenia, ktoré by členské štáty mohli prijať na zmiernenie nárastu cien energie pre spotrebiteľov, ako sú cenové stropy, daňové úľavy a dotácie pre spotrebiteľov a podniky, ako aj sociálne opatrenia, ako sú osobitné sociálne platby a dočasné odklady platby účtov za energiu, a pritom zohľadnili situáciu a potreby zraniteľných osôb, napríklad osôb so zdravotným postihnutím, osamelých rodičov a rodín s veľkým počtom detí. Členské štáty do februára 2022 prijali množstvo opatrení odporúčaných v rámci súboru nástrojov. Osemnásť členských štátov napríklad vykonalo transfer finančných prostriedkov pre zraniteľné skupiny a jedenásť členských štátov znížilo daň z energie (13). Vzhľadom na rozdielnu situáciu v jednotlivých členských štátoch (a v rámci jednotlivých regiónov) a na prijaté opatrenia sa počet občanov EÚ ohrozených energetickou chudobou v rámci Únie líši. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV vyzýva členské štáty, v prípade potreby naďalej prijímali okamžité opatrenia na ochranu spotrebiteľov, ktorí sú zasiahnutí alebo ohrození energetickou chudobou, pričom zohľadnia vnútroštátne, regionálne a miestne potreby a špecifiká. Hoci neexistuje univerzálne riešenie, keďže ceny energie sa v rámci EÚ značne líšia a dôvodom je okrem iného, že členské štáty v súčasnosti zasahujú do trhového procesu veľmi odlišne (napr. prostredníctvom daní a poplatkov, oslobodenia alebo zaťaženia, ktoré sa často týkajú len niektorých spotrebiteľov) (14), členské štáty musia zabezpečiť, aby najzraniteľnejšie osoby neboli ponechané bez podpory. Mala by sa zaviesť priama finančná podpora a sociálne politiky s cieľom zmierniť negatívne účinky zvyšovania cien na najzraniteľnejšie skupiny. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Priama pomoc ľuďom v núdzi musí byť cielená, nie plošná. Musí zohľadňovať sociálny aspekt a nesmie brániť realizácii zelenej transformácie. Mohli by sa zvážiť časovo obmedzené subvencie (napr. na prvých 300 kWh elektrickej energie na osobu a domácnosť) do určitej výšky príjmu, ktorá by sa stanovila. Za predpokladu, že v danej situácii nie je k dispozícii žiadne cenovo dostupné alternatívne riešenie, by sa mala poskytovať aj priama pomoc – do výšky príjmového stropu, ktorý by sa stanovil (15). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Členské štáty by zároveň mali posilniť stimuly pre spotrebiteľov zamerané na zníženie ich spotreby energie a inteligentnú a udržateľnú obnovu na národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť energetickú efektívnosť a znižovať ich účty za energiu. Komisia by mala takéto opatrenia podporovať. Tieto opatrenia by sa mali považovať za doplnkové v tom zmysle, že nemôžu nahradiť finančnú a sociálnu podporu, ktorá musí fungovať ako okamžitá záchranná sieť, keď sú spotrebitelia krátkodobo a vážne postihnutí nestálosťou cien. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ďalšími prínosnými opatreniami by mohlo byť energetické poradenstvo a konzultácie pre spotrebiteľov, ktoré musia byť na miestnej úrovni všeobecne dostupné a cenovo prijateľné (napríklad prostredníctvom jednotných kontaktných miest) a musia sa podporovať prostredníctvom dotácií. Opatrenia ako pasporty obnovy budovy (16), energetické pasy a inteligentné meradlá takisto majú potenciál podporiť spotrebiteľov vrátane vlastníkov a nájomcov budov v rámci tohto postupu. Energetické poradenstvo musí byť prispôsobené potrebám spotrebiteľov, keďže reakcia je veľmi individuálna. Do postupu vypracúvania opatrení a informovania spotrebiteľov by sa mali zapojiť najmä spotrebiteľské organizácie a miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Keďže energetická chudoba má korene aj v chudobe vo všeobecnosti, je kľúčové, aby sa Komisia a členské štáty naďalej snažili o znižovanie celkovej chudoby a venovali pozornosť obyvateľstvu, ktoré už čelí energetickej chudobe alebo mu hrozí, že ho postihne chudoba v dôsledku neschopnosti platiť vyššie ceny energie. Táto kríza nám pripomína neustálu potrebu zlepšovať prístup k zamestnaniu, sociálnemu začleneniu a dôstojnej životnej úrovni s osobitným dôrazom na ľudí žijúcich vo vidieckych a odľahlých oblastiach a podporovať hospodársky rast členských štátov vo všeobecnosti. Pre lepšiu infraštruktúru všeobecného záujmu, základné služby a dopravu je potrebná zmena prístupu. Mala by sa podporovať zamestnanosť a MSP, najmä v znevýhodnených a vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Postupy partnerského hodnotenia v členských štátoch a výmena najlepších postupov môžu viesť k úspešným projektom v sociálnom aj energetickom sektore, ktoré sa môžu rozšíriť do celej Únie. Patria k nim projekty v oblasti energetickej efektívnosti, energetickej gramotnosti a čistej energie (s cieľom poskytnúť ľuďom obnoviteľné zdroje energie), ako aj sociálne opatrenia, ktoré majú potenciál znížiť účty za energiu a celkovú chudobu. |
| --- | --- |

4.8

5.   Boj proti energetickej chudobe investíciami do spravodlivej a efektívnej energie

| 5.1 | EHSV zdôrazňuje význam investícií do spravodlivej a efektívnej energie na zmiernenie energetickej chudoby v dlhodobom horizonte. Nevyhnutné sú investície do rozvoja obnoviteľnej čistej energie a rozsiahlej obnovy budov v Únii, a to vzhľadom na štrukturálne dlhodobo nedostatočné investície v tejto oblasti, ako aj na súvisiace klimatické, environmentálne, hospodárske a sociálne dôsledky. Ďalší pozitívny vplyv na hospodárstvo bude mať aj z hľadiska vytvárania pracovných miest a inovácií, takže bude prínosom pre občanov EÚ v krátkodobom, strednodobom aj dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV víta návrh na vytvorenie Sociálno-klimatického fondu EÚ na riešenie sociálnych a distribučných výziev vyplývajúcich zo zelenej transformácie (ktorá je kľúčová na boj proti zmene klímy) a na stimulovanie opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy. EHSV však konštatuje, že iba tento fond pravdepodobne nebude postačovať na splnenie všetkých požiadaviek v oblasti energetickej efektívnosti a transformácie a mohol by sa posilniť prostredníctvom príslušných zásahov v rámci národných partnerských dohôd a plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Energetickú chudobu možno znížiť uľahčením investícií a nasmerovaním financovania na energiu z obnoviteľných zdrojov. Komisia by mala úzko spolupracovať s členskými štátmi s cieľom posúdiť, či rozpočet, ktorý je k dispozícii, spĺňa potreby a požiadavky, ako aj dostupné možnosti na podporu členských štátov (napr. návrh nového Fondu na prispôsobenie sa zmene klímy, ktorý má podporu viacerých poslancov Európskeho parlamentu (17) a EHSV a ktorý by sa mohol použiť na posilnenie schopnosti EÚ podporiť členské štáty v rýchlej reakcii na klimatické, environmentálne a energetické núdzové situácie). Mala by zohľadniť hospodársku obnovu a potrebu chrániť udržateľný rozvoj verejných financií v členských štátoch a EÚ. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Na boj proti energetickej chudobe v období po skončení pandémie COVID-19 by sa mal naďalej používať aj nový viacročný finančný rámec a nástroj obnovy NextGenerationEU. EHSV poznamenáva, že invázia Ruska na Ukrajinu ešte zvýšila potrebu EÚ zabezpečiť rýchly prechod na čistú energiu s cieľom dosiahnuť nezávislosť od dovážaných fosílnych palív, zvýšiť odolnosť energetického systému a zabezpečiť prístup k spravodlivej a efektívnej energii pre všetkých občanov EÚ a zároveň plniť ciele Únie v oblasti klímy. EHSV podotýka, že vojna na Ukrajine a súčasný geopolitický kontext by nemali viesť EÚ k tomu, aby zanedbala svoje poslanie plniť sociálne a environmentálne ciele, ktoré sú základom budovania hospodárskej sily z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EÚ a členské štáty musia zabezpečiť, aby sa prostredníctvom dostupných finančných prostriedkov podporovali rozsiahle investície do energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, obnovy budov, dotácií na izoláciu obytných budov a cenovo dostupného a energeticky efektívneho sociálneho bývania, ako aj do projektov komunitného bývania. Je zrejmé, že je potrebný veľký objem súkromných investícií. To si vyžaduje stimulujúce regulačné a investičné prostredie. Členské štáty by v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami mali uprednostniť hĺbkovú obnovu, ktorá by viedla k úsporám energie nad 60 % (18), a podporovať rozvoj kvalifikovanej pracovnej sily. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Zdroje pre regióny a komunity, ktoré najviac zasiahol prechod na čistú energiu, by sa mohli poskytnúť z Kohézneho fondu a Mechanizmu spravodlivej transformácie. Európska komisia by takisto mala naďalej financovať projekty v oblasti energetickej chudoby v rámci programu Horizont Európa a podprogramu programu LIFE s názvom Prechod na čistú energiu. Financovanie výskumu z programu Horizont Európa by sa napríklad mohlo použiť na vývoj cenovo dostupných zariadení a technológií, ktoré by sa mohli použiť na zníženie spotreby energie v domácnostiach. Komisia a členské štáty by prostredníctvom fondov EÚ mali podporovať podniky a súkromné spoločnosti, aby vyvíjali inovácie a technológie správne z hľadiska energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV takisto vyzýva Komisiu a členské štáty na zabezpečenie, aby sa stratégia „vlna obnovy“ vykonávala spôsobom, ktorý bude podporovať skupiny s najnižším príjmom, a to tak, že budú dbať na to, aby mali zraniteľné osoby peniaze na investície do energetickej efektívnosti, uprednostnia budovy s najhoršími vlastnosťami a pritom budú riešiť vylúčenie v oblasti bývania. Podstatné zvýšenie finančných prostriedkov EÚ, predovšetkým pre subjekty v teréne, by sa malo zabezpečiť v prípade obnovy budov a decentralizovanej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Prioritnými príjemcami by mali byť zraniteľné domácnosti, ktoré už zasiahla chudoba alebo im energetická chudoba hrozí. Na tento účel sa musia poskytnúť dostatočné finančné prostriedky v rámci Sociálno-klimatického fondu s cieľom kompenzovať rozšírenie systému obchodovania s emisiami. Členské štáty by okrem toho mali zintenzívniť investície do energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti. Energia z obnoviteľných zdrojov s takmer nulovými variabilnými nákladmi, ako je veterná a slnečná energia, by sa napríklad mohla prejaviť v nižších cenách na veľkoobchodnom trhu (19). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností budú zohrávať dôležitú úlohu pri zelenej transformácii, vlne obnovy a energetickej efektívnosti. EHSV poukazuje na výsledky projektov sociálnych partnerov v tejto oblasti (20) s cieľom vypracovať konkrétne stratégie na monitorovanie a predvídanie potrieb v oblasti zručností, zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov v zasiahnutých odvetviach. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Súkromný sektor takisto zohráva kľúčovú úlohu pri podpore potrebného podnikania a investícií, a to aj v záujme podpory rozvoja zelených zručností s cieľom urýchliť zelenú transformáciu a znížiť energetickú chudobu. Malo by dôjsť k výraznému nárastu verejno-súkromných partnerstiev a financovania na účely výskumu a vývoja a rozsiahlejšiemu poskytovaniu technickej pomoci pre MSP s cieľom spĺňať environmentálne normy, ako sú energetické audity. Členské štáty by si takisto mali vymieňať osvedčené postupy v záujme podpory ich propagácie. |
| --- | --- |

5.9

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1.

1

(2)  Zdrojový súbor údajov: prc_hicp_manr.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports.

3

(4)  REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (8. marec 2022).

4

(5)  Komisia uznala negatívny vplyv vysokých cien energie na hospodárstvo vrátane konkurencieschopnosti podnikov, pričom Európska centrálna banka odhadovala (pred ruskou inváziou), že šoky v cenách energie znížia rast HDP v roku 2022 približne o 0,5 percentuálneho bodu. Pozri REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (8. marec 2022).

5

(6)  Podľa štatistiky EU-SILC za rok 2020, v ktorej sa používajú premenné spojené so schopnosťou ľudí primerane vykúriť svoj domov, ktorú sami oznámili, s existenciou zlých podmienok bývania a omeškaním úhrady účtov za energiu. Vyplýva z nej, že hoci sa energetická chudoba objavuje v celej EÚ, jej výskyt je vo východoeurópskych a juhoeurópskych štátoch mimoriadne vysoký.

6

(7)  V článku 2 bode 49 návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti sa energetická chudoba definuje ako „nedostatočný prístup domácnosti k energetickým službám, ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách“.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_22_1511.

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589.

9

(10)  COM(2020) 662 final.

10

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/energy-poverty-observatory/indicators_en.

11

(12)  Na rokovaní v Európskom parlamente o návrhu Sociálno-klimatického fondu bola napríklad navrhnutá definícia energetickej chudoby ako „domácnosti s najnižšími decilmi príjmov, ktorých náklady na energiu presahujú dvojnásobok mediánu pomeru medzi nákladmi na energiu a disponibilným príjmom po odpočítaní nákladov na bývanie“.

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra a Georg Zachmann, Vnútroštátne reakcie v oblasti fiškálnej politiky na energetickú krízu, Bruegel, 8. februára 2022.

13

(14)  Stanovisko EHSV o cenách energie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

14

(15)  Stanovisko EHSV o cenách energie (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

15

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/.

16

(17)  Poslanci Európskeho parlamentu z Výboru pre regionálny rozvoj navrhujú zriadenie Fondu na prispôsobenie sa zmene klímy | Spravodajstvo | Európsky parlament (europa.eu).

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=SK

18

(19)  Odhaduje sa, že nárast elektriny z obnoviteľných zdrojov bol za nezmenených okolností zodpovedný za zníženie spotových cien elektriny v Nemecku v rokoch 2008 – 2015 o 24 % a vo Švédsku v rokoch 2010 – 2015 o 35 % (Hirth, 2018).

19

(20)  Stanovisko EHSV o cenách energie(Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

20

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie

(prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 486/14)

| Spravodajkyňa: | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Lucie STUDNIČNÁ

| Žiadosť o konzultáciu | české predsedníctvo Rady EÚ, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 162/1/7 |

Žiadosť o konzultáciu

české predsedníctvo Rady EÚ, 26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

162/1/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Riešenie naliehavých problémov v oblasti klímy sa stalo najvyššou politickou prioritou. Hospodársky model, ktorý bol zavedený v čase priemyselnej revolúcie, čaká zásadné prepracovanie. Obrovská transformácia na digitalizované, klimaticky neutrálne obehové hospodárstvo si vyžaduje značné úsilie na dosiahnutie patričných úprav. Ruská agresia voči Ukrajine len posilnila potrebu tejto transformácie a zároveň spôsobila spoločnosti obrovské náklady a záťaž. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ako neoddeliteľná súčasť európskeho sociálneho modelu a zdroj európskej konkurencieschopnosti musí byť sociálny dialóg zmysluplný na všetkých úrovniach – európskej, národnej, odvetvovej a regionálnej úrovni i na úrovni pracoviska. Členské štáty by mali uznať hodnotu sociálneho dialógu, skutočnosť, že predstavuje pridanú hodnotu a dôležitú súčasť rozhodovacieho procesu. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že sociálny dialóg by sa mal posilniť a aktívne podporovať. Znamená to, že sociálni partneri musia mať primerané kompetencie a zároveň musia mať prístup k odbornej podpore. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Neoddeliteľnou súčasťou celého politického rámca opatrení v oblasti klímy preto musí byť intenzívne zapojenie odborových a zamestnávateľských zväzov prostredníctvom silného sociálneho dialógu a účasti občianskej spoločnosti. Členské štáty musia vynaložiť väčšie úsilie, pokiaľ ide o zapájanie a zabezpečenie podpory pracovníkov pri prechode na udržateľnú spoločnosť. To sa netýka len členských štátov, ale aj inštitúcií EÚ. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Odborové zväzy zohrávajú kľúčovú úlohu pri príprave a zastupovaní pracovníkov v procese sociálno-ekologickej transformácie, a preto je potrebné zaručiť aktívny a koherentný sociálny dialóg, aby sa zabezpečilo, že opatrenia v oblasti klímy budú prínosom pre pracovníkov, že transformácia bude spravodlivá a že sa skutočne na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sociálny dialóg musí sprevádzať nepretržitý a silný občiansky dialóg, najmä s organizovanou občianskou spoločnosťou, a účasť zainteresovaných strán. V záujme spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo je dôležité vybudovať spravodlivejšie spoločnosti, odstrániť chudobu a riešiť problémy s prispôsobovaním spojené so zelenou transformáciou. Organizácie občianskej spoločnosti zastupujú milióny ľudí v zraniteľných situáciách a tých, ktorí sú systematicky vylúčení, a preto predstavujú dôležitý hlas, ktorý je potrebné zahrnúť do rozhodnutí týkajúcich sa transformácie. Úzka spolupráca s Výborom regiónov v tejto otázke by pridala regionálny rozmer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Uprednostňovanie sociálnej spravodlivosti a uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv musia mať prvoradý význam. EÚ musí okrem toho presadzovať a aktívne podporovať kolektívne vyjednávanie, aby pracovníci mohli formovať udržateľné pracoviská, ako aj ekologické, konkurencieschopné a dôstojné pracovné miesta. Takto sa EÚ stáva nielen spravodlivejšou a rovnocennejšou, ale aj konkurencieschopnejšou a odolnejšou. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Je dôležité, aby všetky pracovné miesta vytvorené v rámci transformácie dodržiavali Deklaráciu MOP o základných zásadách a právach pri práci, ktorá zahŕňa právo na dôstojné zamestnanie, slobodu združovania a kolektívneho vyjednávania, zákaz diskriminácie, nútenej a detskej práce a zákaz násilia a obťažovania na pracovisku. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV navrhuje systematické mapovanie fungovania sociálneho dialógu na úrovni členských štátov pričom sú potrebné ďalšie porovnávacie štúdie na preskúmanie úlohy sociálneho dialógu v rámci národných energetických a klimatických plánov, ako napríklad v rámci národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V rámci celkového úsilia o posilnenie sociálneho rozmeru Európskej zelenej dohody je potrebné prostredníctvom stimulov a financovania aktívne podporovať a posilňovať štruktúry sociálneho dialógu, pričom osobitnú pozornosť treba venovať členským štátom a odvetviam, v ktorých sú tieto inštitúcie slabo rozvinuté. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV v súlade s nezáväzným odporúčaním Rady o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo zdôrazňuje, že by sa členským štátom malo poskytnúť usmernenie o tom, ako riešiť sociálne a zamestnanecké dôsledky tejto transformácie. Mali by sa zohľadniť návrhy vrátane toho, ktorý EHSV predniesol vo svojom stanovisku na tému „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (1), t. j. nabádať členské štáty k vytvoreniu komisií pre spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. V súlade so smernicou o konzultáciách a právach na účasť je potrebné posilniť práva pracovníkov na informovanie, konzultácie a účasť (2) na všetkých úrovniach európskej, vnútroštátnej a miestnej správy. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať povinnosťou. |
| --- | --- |

1.11

2.   Všeobecné pripomienky

Kontext

| 2.1 | Toto prieskumné stanovisko si vyžiadalo české predsedníctvo Rady EÚ v rámci posúdenia sociálneho rozmeru Európskej zelenej dohody a najmä úlohy sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Riešenie naliehavých problémov v oblasti klímy sa stalo najvyššou politickou prioritou. Celý systém výroby a spotreby bude musieť byť zásadne prepracovaný. Hoci táto transformácia na digitalizované, klimaticky neutrálne obehové hospodárstvo má nespochybniteľné prínosy, vyžaduje si značné úsilie na dosiahnutie patričných úprav a obrovské náklady pre spoločnosť. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tento nevyhnutný proces reštrukturalizácie, ktorým musia hospodárstva prejsť za niekoľko desaťročí, aby sa dosiahli nulové čisté emisie, je politicky riadený proces, ktorý bude mať rozdielne dôsledky pre ľudí s rôznymi sociálno-ekonomickými vlastnosťami, ako aj pre spoločnosti, najmä malé a stredné podniky (MSP). Zásadnú zodpovednosť za riešenie týchto dôsledkov nesú tvorcovia politík. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zmena klímy nepochybne vytvára nové nerovnosti. Ak by sa zmierňujúce a adaptačné opatrenia uplatňovali bez spravodlivých transformačných politík, mohli by rozdeľovať strany na víťazov a porazených. Vzhľadom na túto skutočnosť sa v oznámení o Európskej zelenej dohode v roku 2019 prijal záväzok „na nikoho nezabudnúť“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tento prebiehajúci proces transformácie výrazne zhoršili dve mimoriadne udalosti: kríza spôsobená ochorením COVID-19 a zásadná zmena geopolitickej situácie v Európe v dôsledku ruského útoku na Ukrajinu. Obe z krátkodobého hľadiska zvýšili záťaž pre spoločnosť, na druhej strane by však mohli prispieť k urýchleniu transformácie. |
| --- | --- |

2.5

Sociálny dialóg

| 2.6 | Veľké zmeny v spôsoboch výroby v priebehu uplynulých desaťročí často vyvolali problémy s adaptáciou alebo transformáciou, najmä tam, kde tieto zmeny viedli k tvorbe menej bezpečných a málo platených pracovných miest, pričom mnohí ľudia, ako sú ženy a zraniteľné komunity, prišli o prístup k dôstojnej práci. Preto je potrebné riešiť mnoho problémov spojených s transformáciou – otázky, akými sú uzatváranie zmlúv, rôzne formy neistej práce, privatizácia a reštrukturalizácia – s cieľom vytvoriť spravodlivé hospodárstvo, v ktorom sa odstráni chudoba. Týmto problémom sa zaoberá aj Odporúčanie Rady týkajúce sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ktoré bolo prijaté na zasadnutí Rady pre sociálne veci 16. júna 2022. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Podpora sociálneho dialógu je zakotvená v Zmluve o fungovaní EÚ. V iniciatíve s názvom Nový začiatok pre sociálny dialóg (2016) sa uznala dôležitosť sociálneho dialógu pre obnovu a konkurencieschopnosť. EHSV vo viacerých stanoviskách (3) a v uznesení (4) nedávno zdôraznil význam sociálneho dialógu v rámci súvisiacich transformácií. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sociálny dialóg tiež preukázal svoj pozitívny prínos k úspešnému procesu reštrukturalizácie. Spoločnosti s dobre fungujúcim sociálnym dialógom dosahujú lepšie výsledky, sú konkurencieschopnejšie a odolnejšie a vyplácajú vyššie mzdy. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV zdôrazňuje, že všetky úrovne sociálneho dialógu – európska, vnútroštátna, odvetvová a regionálna úroveň a úroveň pracoviska – majú kľúčové, ale odlišné funkcie pri riadení a uľahčovaní ekologickej transformácie. Štruktúry a inštitúcie na týchto úrovniach však majú veľmi rozdielnu silu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sociálny dialóg musí sprevádzať nepretržitý a silný občiansky dialóg, najmä s organizovanou občianskou spoločnosťou, a účasť zainteresovaných strán. V záujme spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo je dôležité vybudovať spravodlivejšie spoločnosti, odstrániť chudobu a riešiť problémy s prispôsobovaním spojené so zelenou transformáciou. Organizácie občianskej spoločnosti zastupujú milióny ľudí v zraniteľných situáciách a tých, ktorí sú systematicky vylúčení, a preto predstavujú dôležitý hlas, ktorý je potrebné zahrnúť do rozhodnutí týkajúcich sa transformácie. Úzka spolupráca s Výborom regiónov v tejto otázke by pridala regionálny rozmer. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Inštitúcie a aktéri sociálneho dialógu majú v jednotlivých členských štátoch rôzne úrovne kapacity a vplyvu, čiastočne v dôsledku rôznorodých modelov sociálnych a pracovnoprávnych vzťahov v členských štátoch, ale v niektorých prípadoch decentralizačné politiky a odporúčania následkom finančnej krízy a krízy eurozóny aktívne prispeli k ich oslabeniu. EHSV zdôrazňuje, že dobre fungujúci sociálny dialóg je významným prvkom európskeho sociálneho trhového hospodárstva a víta skutočnosť, že Európska komisia ho uznala, naposledy vo svojich odporúčaniach Rade. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | V rámci celkového úsilia o posilnenie sociálneho rozmeru Európskej zelenej dohody je potrebné aktívne podporovať a posilňovať štruktúry sociálneho dialógu, pričom osobitnú pozornosť treba venovať členským štátom a odvetviam, v ktorých sú tieto inštitúcie slabo rozvinuté. |
| --- | --- |

2.12

Spravodlivá transformácia

| 2.13 | Spravodlivá transformácia znamená, že riešenie zamestnanosti, ako aj distribučných účinkov prechodu na hospodárstvo s čistými nulovými emisiami by sa malo považovať za neoddeliteľnú súčasť rámca politík v oblasti klímy (napr. balík Fit for 55), a nielen za dodatočné nápravné opatrenia. Tieto otázky sa týkajú mnohých rozmerov, ako sú distribučné účinky politík dekarbonizácie, strata pracovných miest a zmena zamestnania, ochrana základných sociálnych práv a začlenenie občanov a organizovanej občianskej spoločnosti do procesu rozhodovania. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Fond na spravodlivú transformáciu a navrhovaný Sociálno-klimatický fond v rámci balíka Fit for 55 sú niektoré z hlavných, doposiaľ oznámených opatrení EÚ, ktorých cieľom je zmierniť vplyv transformácie na najviac postihnuté regióny, zraniteľné osoby a podniky. EHSV víta, že Komisia zároveň navrhla odporúčanie Rady o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo s cieľom poskytnúť členským štátom usmernenie o tom, ako riešiť sociálne a zamestnanecké dôsledky tejto transformácie. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Rozhodujúcou skúškou „spravodlivej transformácie“ bude efektívnosť pri riešení adaptačných problémov podnikov, zamestnancov a občanov, napríklad podporou reštrukturalizácie podnikateľských činností, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie zamestnancov a predchádzania energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility, s cieľom zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo a predovšetkým miera, do akej sa jednotlivcom, ktorých pracovné miesta zaniknú, alebo ktorí budú preradení na nižšie pracovné miesta alebo inak ohrození, poskytne pomocná ruka, zabezpečí prospešná, napĺňajúca a bezpečná budúcnosť v kvalitnom zamestnaní a poskytne pomoc pri rozvoji potrebnom na plnenie týchto úloh. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Rozsah tejto výzvy nemožno podceňovať. Bude si to vyžadovať vypracovanie dobre premyslených integrovaných strednodobých a dlhodobých hospodárskych a sociálnych cieľov v snahe zabezpečiť produktivitu a začlenenie s náležitým ohľadom na osobitosti rôznych členských štátov a zapojiť sociálnych partnerov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni do všetkých fáz tvorby politiky, a to podľa potreby aj prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Tie zahŕňajú zámerné a vedomé presmerovanie zdrojov na vnútroštátnej a centrálnej úrovni do postihnutých oblastí a regiónov. Okrem stimulovania nových investícií prostredníctvom grantov, pôžičiek a poskytovania odborných znalostí a pomoci pri prevádzkovaní mikropodnikov a MSP možno startupom pomôcť prostredníctvom kapitálovej účasti, pričom by sa mohli vytvoriť aj nové verejné podniky. Okrem viazania verejných zdrojov bude potrebné optimalizovať flexibilitu pravidiel štátnej pomoci a v niektorých prípadoch ich dokonca pozastaviť. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Je nevyhnutné, aby táto rozsiahla reštrukturalizácia, ktorá zahŕňa transformáciu desiatok miliónov pracovných miest v Európe, prebiehala vyváženým a riadeným spôsobom a aby sa orientovala na budúcnosť, pričom kľúčovú úlohu tu zohráva dobre fungujúci sociálny dialóg. Fond na spravodlivú transformáciu na podporu pracovníkov pri prechode do nového zamestnania by sa mal rozšíriť z hľadiska zdrojov aj rozsahu o opatrenia zamerané na konkrétne odvetvia. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Tri dimenzie udržateľného rozvoja – hospodársky, sociálny a environmentálny – spolu úzko súvisia a treba ich zohľadniť v rámci komplexného a koherentného politického rámca. Usmernenia MOP pre spravodlivú transformáciu z roku 2015 poskytujú vládam a sociálnym partnerom súbor praktických nástrojov na riadenie tohto procesu transformácie. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | V usmerneniach MOP z roku 2015 sa uvádza, že „zásadný význam má silný spoločenský konsenzus o cieli a cestách k udržateľnosti“. Sociálny dialóg musí byť neoddeliteľnou súčasťou inštitucionálneho rámca pre tvorbu a vykonávanie politík na všetkých úrovniach. Mali by sa uskutočniť primerané, informované a nepretržité konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.19

Sociálny dialóg počas ekologickej transformácie

| 2.20 | Sociálny dialóg by nemal byť zredukovaný na formálnu záležitosť, musí byť zmysluplný na všetkých úrovniach – európskej, vnútroštátnej, odvetvovej a regionálnej úrovni a na úrovni pracoviska. Znamená to, že sociálni partneri musia mať primerané kompetencie a zároveň musia mať prístup k odbornej podpore. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EHSV uznáva, že inštitúcie pre sociálny dialóg majú v rámci EÚ veľmi nerovnomerný charakter, a to v dôsledku rozličných vnútroštátnych a priemyselných modelov a tradícií v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EHSV navrhuje systematické mapovanie a monitorovanie fungovania sociálneho dialógu na úrovni členských štátov (5), pričom sú potrebné ďalšie porovnávacie štúdie na sledovanie úlohy sociálneho dialógu v rámci národných energetických a klimatických plánov, ako napríklad v rámci národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EHSV sa domnieva, že existujúce iniciatívy na riešenie sociálnych výziev ekologickej transformácie zostávajú roztrieštené. Mechanizmus spravodlivej transformácie je obmedzený a týka sa malej časti procesu transformácie. Navrhovaný Sociálno-klimatický fond bude mať obmedzený rozsah a účel a predovšetkým vyváži regresívne distribučné účinky plánovaného ETS2 pre dopravu a budovy (pozri najmä stanovisko EHSV na tému Sociálno-klimatický fond (6). Hoci EHSV víta Odporúčanie Rady o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, zároveň poznamenáva, že toto nezáväzné odporúčanie neponúka komplexnú politickú platformu, ktorú EÚ potrebuje na riešenie vplyvov transformácie na postihnutých pracovníkov, regióny a zraniteľných jednotlivcov. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | EHSV zdôrazňuje, že EÚ potrebuje mať spoľahlivý rámec na zabezpečenie rovnakých podmienok na riadenie transformácie. Takýto spoľahlivý rámec EÚ pre spravodlivú transformáciu by mal okrem iného riešiť predvídanie a riadenie zmien v rámci ekologickej transformácie vrátane zmysluplnej účasti pracovníkov, podnikov a zapojenia občanov. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať povinnosťou. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | EHSV žiada, aby sa podporoval sociálny dialóg a účasť zainteresovaných strán na všetkých úrovniach a aby sa zabezpečilo, že nové ekologické pracovné miesta budú vhodnými pracovnými miestami v súlade s programom dôstojnej práce MOP a Európskym pilierom sociálnych práv. V súlade s nezáväzným odporúčaním Rady o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako aj s odkazom na stanovisko EHSV o Sociálno-klimatickom fonde by sa tento fond mal zaoberať širším rozsahom distribučných účinkov politík v oblasti klímy s cielenými opatreniami proti energetickej a dopravnej chudobe, podporovať a uľahčovať cenovú dostupnosť a dostupnosť nízkouhlíkových technológií pre domácnosti s nižšími príjmami. |
| --- | --- |

2.26

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné uznať komplementárnosť medzi klimatickými, environmentálnymi a sociálnymi politikami. Sociálny rozmer by mal byť neoddeliteľnou súčasťou komplexného rámca politík v oblasti klímy od jeho návrhu až po vykonávanie. To sa týka celej Európskej zelenej dohody a všetkých konkrétnych vykonávacích politík v rámci balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV tiež uznáva, že tento proces reštrukturalizácie bude mať obrovský vplyv na zamestnanosť, pracovné vzťahy a rozdelenie príjmov. Ovplyvnené budú všetky úrovne spoločnosti a hospodárstva, od nadnárodnej úrovne po úroveň pracoviska, pričom sociálny dialóg by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri riadení tohto procesu perspektívnym spôsobom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV víta silný a ambiciózny rámec politiky v oblasti klímy, ktorý Európska komisia vypracovala v rámci Európskej zelenej dohody, podporený súvisiacimi legislatívnymi opatreniami, no zároveň zdôrazňuje, že napriek všetkým pozitívnym vyhláseniam je jeho sociálny rozmer stále nedostatočne rozvinutý. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sociálny rozmer Európskej zelenej dohody zostáva predovšetkým v rukách členských štátov EÚ a vnútroštátnych sociálnych partnerov, pretože majú najlepšie predpoklady pochopiť situáciu a navrhnúť opatrenia na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Sociálne výzvy a výzvy súvisiace so zamestnaním v dôsledku ekologickej transformácie však zahŕňajú mnoho rozmerov, ako je strata pracovných miest a zmena zamestnania, rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností pracovnej sily, distribučné účinky politík dekarbonizácie, ako aj ochrana sociálnych práv a účasť občanov. Preto je potrebná koordinovaná činnosť a opatrenia na úrovni EÚ, ktoré by sprevádzali a podporovali vnútroštátnu iniciatívu. Ak sa opatrenia na zmiernenie klímy nebudú riešiť vhodným spôsobom a na primeranej úrovni, pravdepodobne zvýšia a prehĺbia sociálne nerovnosti. |
| --- | --- |

3.4

Realizácia spravodlivej transformácie – požiadavky na riadenie/regulačné požiadavky na posilnenie sociálneho dialógu

| 3.5 | Zmeny postavenia na trhu práce, sociálne plány a cesty k udržateľným a dôstojným novým pracovným miestam s dlhodobým záväzkom k regionálnemu a komunitnému rozvoju, to všetko sú základné prvky plánu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Malo by sa povzbudzovať vytváranie programov odbornej prípravy prispôsobených individuálnym potrebám a potrebám trhu práce, ktoré budú poskytovať špeciálne strediská pre zmenu zamestnania. To si vyžaduje zapojenie do aktívneho sociálneho dialógu na komunitnej a regionálnej úrovni a spoluprácu so všetkými zainteresovanými stranami. Odbory a zamestnávatelia by mali konať spoločne s cieľom podporiť programy zmeny zamestnania. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Na rozdiel od ďalekosiahleho a koordinovaného súboru záväzných právnych environmentálnych opatrení sú sociálne prvky balíka Fit for 55 roztrieštené a navrhované odporúčanie Rady nemá záväzný právny účinok. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tieto prvky je potrebné posilniť, pričom sociálny dialóg by sa mal stať povinným prvkom kľúčových vnútroštátnych politík vytvorených s cieľom dosiahnuť ciele politiky v oblasti klímy do roku 2050 vrátane národných energetických a klimatických plánov, národných plánov obnovy a odolnosti a plánov spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Na to, aby bol sociálny dialóg prínosný, je dôležitá vzájomná dôvera a spoločná ambícia dosiahnuť výsledky, ktoré prinesú pridanú hodnotu všetkým zúčastneným stranám. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V niektorých členských štátoch EÚ už takýto sociálny dialóg existuje, v iných nie. V druhom prípade by sa mal aktívne podporovať sociálny dialóg, napríklad zavedením včasnej výmeny určitých informácií a ponúknutím sociálneho dialógu ako prostriedku na riešenie viacerých administratívnych a pracovnoprávnych otázok, uľahčením prístupu k financovaniu, uľahčením prijímania rozhodnutí o plánovaní, stavebných povoleniach a pod. Aby sa predišlo zneužívaniu, takéto výhody by mali byť podmienené povinnosťou dosiahnuť výsledky. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV si je vedomý toho, že v niektorých členských štátoch to bude otázkou zmeny kultúry a že tento proces chvíľu potrvá. EHSV sa však domnieva, že investovaný čas a úsilie sa nepochybne vyplatia. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Sociálny rozmer Európskej zelenej dohody musí byť prepojený s Európskym pilierom sociálnych práv a musí sa zohľadniť v procese európskeho semestra. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komisia vo februári 2021 uverejnila správu (7) o posilnení sociálneho dialógu, ktorá bola podkladom pre akčný plán na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv predložený v marci 2021. Tento akčný plán zhŕňa záväzok zo strany Komisie predložiť v roku 2022 iniciatívu na podporu sociálneho dialógu na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. EHSV pevne verí, že nadchádzajúce odporúčania Komisie výrazne prispejú k dosiahnutiu tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.13

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 101.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 80, 23.3.2002, s. 29.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Priemyselná transformácia na ekologické a digitálne európske hospodárstvo: regulačné požiadavky a úloha sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti, (Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 10), stanovisko EHSV na tému Bez sociálnej dohody žiadna zelená dohoda, (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 23), stanovisko EHSV na tému Sociálny dialóg ako dôležitý pilier hospodárskej udržateľnosti a odolnosti hospodárstiev (Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 14).

3

Priemyselná transformácia na ekologické a digitálne európske hospodárstvo: regulačné požiadavky a úloha sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti

Bez sociálnej dohody žiadna zelená dohoda

Sociálny dialóg ako dôležitý pilier hospodárskej udržateľnosti a odolnosti hospodárstiev

(4)  Uznesenie – Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom.“ na základe činnosti Podvýboru pre obnovu a rekonštrukciu po skončení krízy COVID-19 (Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 1).

4

Uznesenie – Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom.“ na základe činnosti Podvýboru pre obnovu a rekonštrukciu po skončení krízy COVID-19

(5)  Uznesenie EHSV (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1); stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 38).

5

(6)  (Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 158).

6

(7)  Andrea Nahles, Report on strengthening EU social dialogue (Správa o posilnení sociálneho dialógu).

7

Report on strengthening EU social dialogue

Správa o posilnení sociálneho dialógu

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

Bod 2.25

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať
  povinnosťou
  . | EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať
  bežnou praxou v súlade s uvedeným odporúčaním Rady
  . |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať
  povinnosťou
  .

EHSV zdôrazňuje význam včasného informovania a včasných konzultácií počas procesu reštrukturalizácie. Je potrebné vyhnúť sa rozhodnutiam prijatým bez konzultácie a poskytovanie informácií vopred by sa malo stať
  bežnou praxou v súlade s uvedeným odporúčaním Rady
  .

Výsledok hlasovania

| (za/proti/zdržalo sa) | 55/95/0 |
| --- | --- |

(za/proti/zdržalo sa)

55/95/0

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/102

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energií v EÚ

(prieskumné stanovisko na žiadosť českého predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 486/15)

| Spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Žiadosť o konzultáciu | české predsedníctvo Rady EÚ, list z 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  prieskumné stanovisko |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 9. 2022 |
| Príslušná sekcia | doprava, energetika, infraštruktúra a informačná spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/73/42 (zaznamenané hlasovanie – pozri prílohu II) |

Žiadosť o konzultáciu

české predsedníctvo Rady EÚ, list z 26. 1. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

prieskumné stanovisko

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 9. 2022

Príslušná sekcia

doprava, energetika, infraštruktúra a informačná spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/73/42 (zaznamenané hlasovanie – pozri prílohu II)

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Stabilita a dostupnosť cien energie je nutnou podmienkou zachovania kúpnej sily domácností, ako aj konkurencieschopnosti a odolnosti štruktúry európskeho priemyslu. Po desaťročí relatívnej cenovej stability dovozných cien energií a pomerne nízkeho medziročného nárastu domácich výrobných cien energií o 0,9 % v období 2010 až 2019 Európa od druhej polovice roka 2021 zaznamenáva prudký nárast cien energií. Nestálosť cien energií a neistota ich dodávok sa vystupňovali pod vplyvom vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Európa dnes čelí dvojakej výzve: jednak potrebe bojovať proti zmene klímy, jednak potrebe zabezpečiť stabilné dodávky energie za prijateľnú cenu. Ako Komisia uvádza vo svojom pláne REPowerEU, výzvou je rýchle zníženie našej závislosti od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom vytvoriť odolnejší energetický systém a vybudovať skutočnú energetickú úniu. Riešenie má tri časové rozmery. Z krátkodobého hľadiska je predovšetkým potrebné vyriešiť situáciu s dodávkami energie, keďže prípadný nedostatok dodávok by mohol zhoršiť zvyšovanie cien. Dnešnú situáciu na trhu ovplyvňujú súčasné a očakávané faktory na strane ponuky. Preto je potrebné využiť všetky dostupné zdroje energie v EÚ, ako sa uvádza v pláne REPowerEU. Ide o krízový scenár, ktorého účelom je predovšetkým zaistiť dodávky energie. V strednodobom horizonte možno viac zohľadniť udržateľnosť a rovnováhu zdrojov energie, zatiaľ čo v dlhodobom horizonte pôjde o napĺňanie ekologických cieľov za predpokladu, že sa znížia geopolitické bezpečnostné riziká. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hrozí, že k zvýšeniu cien energie výrazne prispejú dodatočné náklady na bezpečnosť a ochranu spôsobené vojnou. Z krátkodobého hľadiska existujúce jadrové elektrárne v členských štátoch EÚ, ktoré sa rozhodli zahrnúť jadrovú energiu do svojho energetického mixu a kde je to technicky uskutočniteľné, prispejú k stabilite dodávok energie, čo do veľkej miery ovplyvňuje cenovú stabilitu. Bez súčasnej jadrovej kapacity by bol šok pre energetický systém spôsobený inváziou Ruska na Ukrajinu určite ešte väčší. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jadrová energia ako zdroj nízkoemisnej elektrickej energie je k dispozícii na požiadanie a dopĺňa obnoviteľné zdroje energie (ako napr. veternú a slnečnú energiu), ktoré zohrávajú vedúcu úlohu pri prechode na elektrické sústavy s nulovými emisiami. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) poukazuje na to, že jadrová energia ako stabilný základný odber energie môže v súčasnosti prispieť k stabilným dodávkam. Hraničné náklady na jadrovú energiu sú stabilné a oveľa nižšie ako náklady plynových a uhoľných elektrární. Jadrové elektrárne počas prevádzky nevypúšťajú značné množstvo CO2, a teda ich hraničné náklady (podobne ako obnoviteľné zdroje energie) nezahŕňajú žiadne náklady na CO2 a nie sú ovplyvnené nestálosťou cien uhlíka, ktorá sa prejavila v roku 2021, keď jeho cena vzrástla o viac ako 200 %. Nestálosť systému EU ETS výrazne ovplyvňuje cenu plynu a uhlia na trhu EÚ. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Z regulačného hľadiska sa ceny elektrickej energie na veľkoobchodnom trhu EÚ určujú podľa prednostného poradia, v ktorom cenu stanovuje posledná elektráreň. Vo väčšine prípadov štandardného trhového správania sa cena na spotovom trhu určuje podľa plynu alebo uhlia. To znamená, že jadrová energia nemá vplyv na ceny energie na spotovom trhu s výnimkou prípadov, keď energetický mix zahŕňa vysoký podiel nízkoemisných zdrojov. Spotový trh je však len časťou predaja na trhu. Energetické spoločnosti často predávajú fyzické dodávky elektrickej energie na základe dvojstranných zmlúv. V tomto prípade rôzne modely financovania a dvojstranné zmluvy používané v členských štátoch EÚ s jadrovou energiou v ich energetickom mixe pomáhajú stabilizovať cenu energie pre zákazníka. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Súčasná energetická kríza ovplyvnila fungovanie trhu EÚ s elektrinou tým, že narušila jeho základné pravidlá v dôsledku množstva intervencií na zmiernenie vysokých cien energie alebo výrazné zníženie dopytu. Táto situácia poukazuje na dôležitú koreláciu medzi zníženou ponukou a zvýšeným dopytom, ktorý zvyšuje ceny energie. Prostredníctvom spoľahlivejších dodávok zo stabilných nízkouhlíkových zdrojov energie budú ceny energie menej nestále a vďaka prepojeniu vnútroštátnych trhov s energiou sa prínos môže rozdeliť v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV sa domnieva, že v tejto konkrétnej situácii predĺženie prevádzky súčasného parku jadrových elektrární dáva zmysel a že zároveň prispeje k transformácii na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo. Má potenciál uspokojiť súčasné očakávania týkajúce sa dodávok energie a znížiť spotrebu plynu v odvetví elektrickej energie, čím sa zníži riziko nedostatku plynu. Môže takisto pomôcť zmierniť bezprecedentnú nestálosť cien spôsobenú inými ako ekonomickými faktormi a reagovať na súčasné očakávania týkajúce sa dodávok energie. EHSV odporúča, aby členské štáty pripravili riešenia v oblasti uskladňovacích kapacít a posilnili prenosové energetické prepojenia s cieľom účinne reagovať na výpadky v obnoviteľných zdrojoch energie v dlhodobom horizonte a výpadky plynu v krátkodobom horizonte. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV navrhuje českému predsedníctvu, aby v rámci Európskeho jadrového fóra (ENEF) diskutovalo o cenovej stabilite v jadrovom sektore, ako aj o úlohe jadrovej energie pri stabilizovaní dodávok v reakcii na zníženie závislosti EÚ od ruského plynu. EHSV by sa rád intenzívne zapojil do tejto diskusie. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV navrhuje posilniť dvojstrannú spoluprácu s medzinárodnými partnermi v jadrovom sektore s cieľom podeliť sa o zistenia v oblasti inovácií a pokrok v nových technológiách. EHSV odporúča, aby české predsedníctvo Rady EÚ zorganizovalo konferenciu o malých modulárnych reaktoroch, ktorá by mohla mať podobu fóra EÚ – USA na vysokej úrovni o malých modulárnych reaktoroch a ktorá by preskúmala tento sľubný výskum. |
| --- | --- |

1.9

2.   Súvislosti a vysvetľujúce poznámky

| 2.1 | Právny základ pre energetickú politiku v EÚ poskytuje článok 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Osobitné ustanovenia sú uvedené v ďalších článkoch, ako je napríklad článok 122 ZFEÚ (bezpečnosť dodávok), článkoch 170 až 172 ZFEÚ (energetické siete), článku 114 ZFEÚ (vnútorný trh s energiami) a článkoch 216 až 218 ZFEÚ (vonkajšia energetická politika). Ako právny základ pre väčšinu činností EÚ v oblasti jadrovej energie slúži Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva o Euratome). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zmluvou o fungovaní Európskej únie je takisto zaručené právo členských štátov, aby si sami určili podmienky využívania svojich zdrojov energie, vybrali medzi rôznymi zdrojmi energie a stanovili všeobecnú štruktúru svojich dodávok energie (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Plán EÚ stať sa v roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom si vyžaduje transformáciu na zdroje energie s nulovými a nízkymi emisiami. Zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe sa nezaobíde bez zálohovania v súčasnosti dostupných stabilných zdrojov energie (napr. fosílna a jadrová energia). Zároveň musíme investovať do nefosílnych plynových elektrární, aby sme dokázali čeliť výkyvom energie z obnoviteľných zdrojov. Takisto je veľmi potrebné disponovať uskladňovacími kapacitami, aby sa zabránilo výpadkom a uspokojila sa rastúca spotreba energie spôsobená elektrifikáciou. Spomedzi súčasných stabilných zdrojov energie je jadrová energia jediným zdrojom s nízkymi emisiami, čo by mohlo znížiť závislosť od ruského plynu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jadrová energia s kapacitou 413 gigawattov (GW) prevádzkovanou v 32 krajinách prispieva k dekarbonizácii a znižuje závislosť od dovážaných fosílnych palív tým, že predchádza 1,5 gigatonám (Gt) celosvetových emisií a 180 miliárd kubických metrov (m3) celosvetového dopytu po plyne ročne (2). Jadrová energia ako zdroj nízkoemisnej elektrickej energie je k dispozícii na požiadanie a dopĺňa obnoviteľné zdroje energie (ako napr. veternú a slnečnú energiu), ktoré zohrávajú vedúcu úlohu pri prechode na elektrické sústavy s nulovými emisiami. Podľa Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) by menej jadrovej energie sťažilo a zdražovalo dosiahnutie cieľov nulových emisií, pričom sa očakáva, že do roku 2050 sa zdvojnásobí globálna kapacita na výrobu jadrovej energie. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2022/1214 (3) sa uznáva potenciál jadrovej energie, pokiaľ ide o príspevok k dekarbonizácii hospodárstva Únie a jadrová energia sa považuje za nízkouhlíkovú činnosť. V záverečnej správe technickej expertnej skupiny pre udržateľné financovanie z marca 2020 (4) sa uvádza, že „výroba jadrovej energie má vo fáze výroby energie takmer nulové emisie skleníkových plynov“ a „dôkazy o potenciálnom významnom príspevku jadrovej energie k dosiahnutiu cieľov zmierňovania zmeny klímy boli rozsiahle a zjavné“. Taxonómia stanovuje dodatočné a prísnejšie požiadavky na zneškodňovanie odpadu, financovanie a plánovanie vyraďovania z prevádzky. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Stabilita a dostupnosť cien energie je nutnou podmienkou zachovania kúpnej sily domácností, ako aj konkurencieschopnosti a odolnosti európskej priemyselnej štruktúry. Po období relatívnej cenovej stability dovozných cien energií v poslednom desaťročí (s výnimkou poklesu o 31 % v roku 2020) a relatívne nízkom medziročnom náraste domácich výrobných cien energií o 0,9 % v rokoch 2010 až 2019 (v roku 2020 výrobné ceny energií klesli o takmer 10 %) Európa zaznamenáva od jesene 2021 prudký nárast cien energií (5). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Európska únia prvýkrát vo svojej histórii čelí niekoľkým vážnym rizikám spojeným s dodávkami energie, energetickou bezpečnosťou a prudkým nárastom cien energie. Jedným z dôvodov je, že niektoré členské štáty neboli opatrné alebo podľahli vonkajšiemu tlaku a príliš rýchlo obmedzili všetky záložné zdroje, pričom v tomto smere určite zohralo úlohu aj zahraničné zasahovanie. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Obdobie hektického a nestáleho vývoja cien energie sa začalo ešte pred vojnou na jeseň 2021 a bolo spôsobené niekoľkými prerušeniami dodávok, ako aj celosvetovým nárastom dopytu po plyne. Dôvodom nezvyčajne vysokých cien energie od jesene minulého roka je prudké celosvetové zvýšenie dopytu po plyne v dôsledku viacerých kľúčových faktorov: čoraz intenzívnejšie oživenie hospodárstva, obmedzenie dodávok do EÚ, nedostatočné investície a nepriaznivé poveternostné podmienky, ktoré viedli k nižšej výrobe energie z obnoviteľných zdrojov. V niektorých prípadoch sa zásobníky plynu vyprázdnili následkom špekulácie (6). Súčasná nestálosť cien energií je vyvolaná najmä vplyvmi ruskej agresie proti Ukrajine, neistotou súvisiacou s možnou eskaláciou v iných krajinách a úsilím o čo najrýchlejšie zníženie energetickej závislosti EÚ od Ruska. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Hrozí, že k zvýšeniu cien energie výrazne prispejú dodatočné náklady na bezpečnosť a ochranu spôsobené vojnou. Nastupujúce obdobie diverzifikácie energetických vstupov EÚ, spojené s masívnymi investíciami do novej infraštruktúry (napr. terminály LNG, vodíkové potrubia) a prestavby existujúcej siete na dodávku energie, by mohol sprevádzať ďalší skokový nárast cien. Situáciu zhoršuje aj výrazný pokles výroby jadrovej energie, ktorý by mal v roku 2022 klesnúť o 12 % (viac ako 100 TWh). Podľa správy IEA o trhu s elektrinou z júla 2022 je tento pokles spôsobený dočasnou zníženou dostupnosťou elektrární vo Francúzsku, vyradením jadrovej energie na úrovni 4 GW v Nemecku a vplyvom invázie Ruska na jadrové elektrárne na Ukrajine. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Za súčasných okolností, prinajmenšom kým nedôjde k zásadnému posunu v oblasti energetiky v EÚ, je najvyššou prioritou využívanie už existujúcich zdrojov energie, ktoré sú k dispozícii na celom území EÚ a ktoré možno bez prekážok okamžite využívať v rámci doteraz vybudovanej infraštruktúry. Na druhej strane dochádza k obmedzeniu dodávok energetických komodít z Ruska vrátane rizika obmedzenia dodávok palivových tyčí pre jadrové elektrárne a zabezpečenie stabilných dodávok energie pre všetkých Európanov sa stáva náročné z hľadiska dosahovania klimatických cieľov. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Jadrová energia do určitej miery umožňuje prispôsobiť výrobu elektriny v závislosti od toho, koľko energie sa vyrába z obnoviteľných zdrojov. Jadrové elektrárne sú menej pružné ako plyn, ale prinášajú do systému prvok stability, pretože sa významnou mierou podieľajú na základnom odbere energie, pričom súčasná regulácia v niektorých členských štátoch EÚ umožňuje pružné režimy prevádzky jadrových elektrární. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Jadrové zdroje, ktoré už sú nainštalované, sú schopné okamžite uspokojiť vyšší dopyt po elektrine a vyznačujú sa nízkymi prevádzkovými nákladmi. Je pravda, že súhrnné merné náklady na energiu sú v prípade jadrových zdrojov pomerne vysoké, a to najmä z dôvodu obrovských investičných nákladov, ktoré odrážajú prísne bezpečnostné opatrenia; v prípade plynu sú však celkové merné náklady na energiu ešte vyššie (7). Zároveň však vzhľadom na vojnu na Ukrajine nemáme istotu, že budeme naďalej zásobovaní ruským plynom alebo palivovými tyčami, kým sa nenájdu alternatívne dodávky. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Jadrová energia je prenosná nízkouhlíková technológia s najnižšími očakávanými nákladmi na rok 2025. Len veľké vodné nádrže môžu prispieť podobným spôsobom za porovnateľné náklady, ale zostávajú vo veľkej miere závislé od prírodných podmienok jednotlivých krajín. V porovnaní s výrobou na báze fosílnych palív sa očakáva, že jadrové elektrárne budú cenovo dostupnejšie ako uhoľné elektrárne. Zatiaľ čo plynové turbíny s kombinovaným cyklom na báze plynu sú v niektorých regiónoch konkurencieschopné, ich priemerné náklady na energiu (LCOE) vo veľkej miere závisia od cien zemného plynu a emisií uhlíka v jednotlivých regiónoch. Elektrina vyrobená dlhodobou prevádzkou jadrovej elektrárne predĺžením jej životnosti je veľmi konkurencieschopná a zostáva nákladovo najefektívnejšou možnosťou pre nízkouhlíkovú výrobu elektrickej energie (v porovnaní s výstavbou nových elektrární), ale aj pre celú výrobu elektrickej energie ako celok (8). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Podobne ako v prípade obnoviteľných zdrojov sú prevádzkové náklady jadrovej energie nízke. Variabilné náklady sú prakticky nezávislé od globálneho trhu s energetickými komoditami. Jadrové elektrárne preto ponúkajú na trhu s elektrickou energiou stabilnú cenu. Cena palív a ceny uhlíka majú spravidla najväčší vplyv na náklady na výrobu elektriny. Tieto variabilné alebo hraničné náklady sa výrazne líšia medzi jednotlivými technológiami. Hraničné náklady jadrových elektrární závisia od ceny jadrového paliva, ktorá je oveľa nižšia ako cena plynu alebo uhlia. Keďže jadrová energia sa vyrába vo veľkom množstve, cena paliva sa môže rozložiť na veľký objem výroby (veľké množstvo MWh). Vzhľadom na to, že jadrové elektrárne nevypúšťajú CO2, ich hraničné náklady nezahŕňajú žiadne náklady súvisiace s cenami kvót CO2, ako je to v prípade obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Z regulačného hľadiska sa ceny elektrickej energie na veľkoobchodnom trhu EÚ určujú podľa prednostného poradia, v ktorom cenu stanovuje posledná elektráreň. Vo väčšine prípadov štandardného scenára správania sa cena na spotovom trhu určuje podľa plynu alebo uhlia. To znamená, že jadrová energia nemá vplyv na ceny energie na spotovom trhu s výnimkou prípadov, keď energetický mix zahŕňa vysoký podiel nízkoemisných zdrojov, ktorý má byť budúcim európskym modelom. Štandardný trhový model je v súčasnosti veľmi poškodený šokom na strane ponuky, najmä pokiaľ ide o plyn, ktorý musia dopĺňať ďalšie dostupné zdroje v snahe prispieť k trhovej rovnováhe a cenovej stabilite, spolu s regulačnými zásahmi, ako je zníženie dopytu v celej Únii (9). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Spotový trh je len časťou predaja na trhu. Energetické spoločnosti často predávajú fyzické dodávky elektrickej energie na základe dvojstranných zmlúv. V tomto prípade rôzne modely financovania a dvojstranné zmluvy používané v členských štátoch EÚ s jadrovou energiou v ich energetickom mixe pomáhajú stabilizovať cenu energie pre zákazníka, ale nie nevyhnutne ju znižovať. Takisto musíme rozlišovať medzi rôznymi vrstvami trhu s elektrickou energiou (veľkoobchod verzus maloobchod). Maloobchodné trhy v EÚ závisia od mnohých faktorov, ako je úroveň hospodárskej súťaže, ale aj od faktorov, ktoré určujú konečnú cenu. Ceny elektrickej energie, ktoré platia domácnosti v EÚ, zahŕňajú dane a poplatky. Priemerný podiel poplatkov a daní, ktoré platia domácnosti za elektrinu v EÚ, predstavuje podľa údajov Eurostatu 36 %. |
| --- | --- |

2.16

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV si uvedomuje závažnosť situácie a rešpektuje ju. Za súčasných okolností, v rámci krízového a núdzového riadenia, sú spoľahlivé dodávky energie za prijateľnú cenu spôsobom, ako prežiť. Z tohto dôvodu by sa mali využívať všetky disponibilné zdroje, ktoré môžu byť spoľahlivé, a to nielen na uspokojenie dopytu, ale aj na to, aby prispeli k cenovej stabilite v tomto veľmi neistom období. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV plne podporuje Európsku zelenú dohodu a transformáciu európskeho hospodárstva smerom ku klimatickej neutralite do roku 2050. Klimatická transformácia však musí kráčať ruka v ruke s piatimi piliermi energetickej únie, konkrétne s piliermi týkajúcimi sa bezpečnosti dodávok a cenovej dostupnosti energie. Budúce politiky by sa mali zamerať na zníženie vysokej závislosti od dovozu, ako EHSV zdôraznil vo viacerých stanoviskách. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Z hľadiska hlavných cieľov oznámenia Európskej komisie REPowerEU má úsilie o stabilitu cien energie v EÚ dve fázy: prvá trvá dovtedy, kým sa neurobia prvé kroky na zníženie závislosti EÚ od Ruska s viditeľnými výsledkami, a druhá nastane vtedy, keď bude energetická závislosť EÚ od Ruska nulová. EHSV pripúšťa, že v prvej fáze, v ktorej bude hrať zásadnú úlohu stabilita a bezpečnosť, bude zohrávať úlohu aj jadrová energia z existujúcich zdrojov EÚ, ako sa uvádza v pláne REPowerEU (10), a to aj vzhľadom na to, že príprava energetického systému EÚ na ďalšiu zimu nebude jednoduchá (vytvoriť dostatočné zásoby a rezervy plynu, začať diverzifikáciu dodávok, viac využívať vodík a metán, vyčleniť rozsiahle dodatočné investície do projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti), ako uvádza Medzinárodná agentúra pre energiu vo svojich odporúčaniach z marca 2022 (11). V druhej fáze, keď sa odstránia všetky riziká spojené so zabezpečením dodávok, by mohol byť možný návrat k uplatňovaniu hľadiska zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV poukazuje na to, že dodávky palivových tyčí do jadrových elektrární s reaktormi typu VVER prevádzkovanými v krajinách EÚ (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Fínsko a Slovensko) by mohli byť ohrozené v dôsledku vojny na Ukrajine. Zároveň s potešením konštatuje, že sú možné alternatívne dodávky (12), a nabáda príslušné členské štáty, aby čo najskôr našli alternatívnych dodávateľov. Jadrové elektrárne si nevyžadujú veľké uskladňovacie kapacity a môžu ľahko uskladňovať palivo počas troch až piatich rokov, takže je možné prejsť k inému dodávateľovi alebo kúpiť palivo za výhodnú cenu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV zdôrazňuje, že stabilita trhu s energiou v EÚ je v súčasnosti absolútnou prioritou, keďže môže odstrániť nestálosť cien energií. Jadrová energia ako veľmi stabilný základný zdroj energie (záloha nestabilných obnoviteľných zdrojov) môže v obdobiach mimoriadnych rizík významne prispieť k stabilite dodávok. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV poukazuje na to, že jadrová energia nie je vystavená riziku nestálosti cien v rámci EU ETS, ktoré začiatkom februára 2022 dosiahli historické maximum 100 EUR za tonu CO2. Keďže jadrové elektrárne nevypúšťajú CO2, ich hraničné náklady nezahŕňajú žiadne náklady na CO2, ako je to v prípade obnoviteľných zdrojov energie. Nestálosť systému EU ETS výrazne ovplyvňuje cenu plynu na trhu EÚ. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Jadrová energia má vysoké investičné náklady, ale relatívne nízke prevádzkové náklady. Nezačína sa však od nuly a na stabilizáciu trhu možno využiť existujúce (modernizované) jadrové kapacity. Politiky by mali členským štátom umožniť predĺžiť prevádzku existujúceho parku, keďže dlhodobá prevádzka jadrových elektrární je zďaleka najdostupnejším riešením do roku 2030 aj v nasledujúcom období, ktoré umožní hladký prechod ku klimatickej neutralite. Je potrebné vyhnúť sa akýmkoľvek opatreniam, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na existujúce nízkouhlíkové kapacity alebo ktoré by odrádzali investorov od investovania do potrebných technológií. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV navrhuje zohľadniť úlohu jadrovej energie v budúcej podobe pravidiel trhu s elektrickou energiou. Jadrové elektrárne môžu koncovým spotrebiteľom ponúkať elektrickú energiu za pevnú cenu, keďže viaceré európske krajiny používajú rôzne modely zmlúv, ktoré spotrebiteľom zabezpečujú stabilitu. Pevná nákupná cena zabezpečuje návratnosť investícií a nižšie kapitálové náklady a čiastočne fixuje cenu elektriny pre koncových spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Jadrová energia predstavovala v roku 2020 približne 25 % elektrickej energie vyrobenej v EÚ. Väčšia solidarita a lepšie prenosové prepojenia na trhu s energiou pomôžu účinne reagovať na nestálosť obnoviteľných zdrojov energie v dlhodobom horizonte a výpadky plynu v krátkodobom horizonte. EHSV tiež vyzýva členské štáty, aby pracovali na uskladňovacích kapacitách a plynové elektrárne nahradili energiou z nízkouhlíkových zdrojov. Všetky opatrenia v rámci revízie štruktúry trhu s elektrickou energiou by mali stimulovať investície do nízkouhlíkových technológií potrebných na bezpečnú a cenovo dostupnú dekarbonizáciu energetického sektora. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV zdôrazňuje ďalší prvok cenovej stability jadrovej energie, ktorý zabezpečuje stabilita dodávok. Jadrové elektrárne na rozdiel od plynu nepotrebujú veľké skladovacie kapacity a môžu bez problémov skladovať palivo tri roky (13). Dlhšie obdobie potrebné na doplnenie paliva a skladovacie kapacity pomáhajú nakupovať palivo za výhodnejších podmienok, ako aj prechádzať k iným dodávateľom. Z tohto dôvodu nabáda päť členských štátov s technológiami VVER, aby hľadali alternatívnych dodávateľov. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Zníženie energetickej závislosti EÚ od Ruska bude dobrým východiskom nielen na premýšľanie, ale aj na realizáciu a zhmotnenie inovačného potenciálu v oblasti jadrovej energie, konkrétne na využívanie jadrových zdrojov na výrobu vodíka a recykláciu odpadu v rámci reťazca obehového hospodárstva. Využívanie elektrickej energie z jadrovej energie na výrobu vodíka a tepla predstavuje podľa Medzinárodnej agentúry pre energiu nové príležitosti. Prebytočná jadrová elektrina by sa v roku 2050 mohla použiť na výrobu odhadovaných 20 miliónov ton vodíka a teplo z kombinovanej výroby z jadrových elektrární by mohlo nahradiť diaľkové vykurovanie a iné vysokoteplotné využitie (14), hoci stavebné náklady by museli klesnúť, aby sa stala konkurencieschopnou. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV navrhuje českému predsedníctvu, aby sa v rámci Európskeho jadrového fóra (ENEF) zameralo na diskusiu o cenovej stabilite v jadrovom sektore, ako aj o úlohe jadrovej energie pri zaručení stability dodávok v reakcii na zníženie závislosti EÚ od ruského plynu. EHSV by sa rád intenzívne zapojil do tejto diskusie. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV navrhuje posilniť dvojstrannú spoluprácu s medzinárodnými partnermi v jadrovom sektore, najmä so Spojenými štátmi, s cieľom podeliť sa o výsledky v oblasti inovácií a pokroku v nových technológiách. EHSV odporúča, aby české predsedníctvo Rady EÚ zorganizovalo konferenciu o malých modulárnych reaktoroch, ktorá by mohla mať podobu fóra EÚ – USA na vysokej úrovni o malých modulárnych reaktoroch a ktorá by preskúmala tento sľubný výskum. |
| --- | --- |

3.13

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV si je dobre vedomý niektorých rizík spojených s využívaním jadrovej energie a podporuje potrebu ďalšieho výskumu s cieľom zvýšiť jej bezpečnosť. Bolo by hlúpe myslieť si, že riziko neexistuje. Jadrová energia sa používa na výrobu energie od 50. rokov 20. storočia a odvtedy sa zvýšila úroveň jej bezpečnosti a ochrany, aby dokázala odolať extrémnym vonkajším udalostiam, či už prírodným, alebo spôsobeným človekom, ako je pád lietadla alebo výbuch. EHSV vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo výskume a v inováciách v tejto oblasti a aby dodržiavali prísne požiadavky týkajúce sa bezpečnosti a zneškodňovania odpadu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Súčasná situácia na trhu s energiou ovplyvňuje aj ceny uránu, ktoré možno stabilizovať lepšou diverzifikáciou dodávateľov alebo z dlhodobého hľadiska výstavbou elektrární, ktoré si vyžadujú menej časté dopĺňanie paliva. Elektrárne založené na malých modulárnych reaktoroch (SMR) môžu vyžadovať menej časté dopĺňanie paliva, a to každé tri až sedem rokov v porovnaní s jedným až dvomi rokmi pri konvenčných elektrárňach. Niektoré SMR sú dokonca konštruované tak, aby mohli fungovať až 30 rokov bez dopĺňania paliva. Okrem toho výstavba elektrární GEN III zodpovedá potrebám krajín s veľkými energetickými požiadavkami a rozvinutými sieťami (ako ukazujú programy prebiehajúce alebo plánované v rôznych krajinách). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Malé modulárne reaktory sú vo všeobecnosti jednoduchšie konštruované a koncepcia ich bezpečnosti sa častejšie spolieha na pasívne systémy a vlastné bezpečnostné charakteristiky reaktora, ako je nízky výkon a prevádzkový tlak. Výhodou týchto reaktorov je úspora nákladov a skrátenie času výstavby, ako aj možnosť ich postupného zavádzania s cieľom uspokojiť rastúci dopyt po energii. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jadrové elektrárne vyžadujú pomerne malé objemy paliva v porovnaní s potrebami elektrární na fosílne palivá. Jedna malá peleta oxidu uraničitého s hmotnosťou päť gramov vyprodukuje rovnaké množstvo energie ako tona uhlia alebo približne 480 metrov kubických zemného plynu. Jadrové elektrárne nepotrebujú veľké skladovacie kapacity a môžu bez problémov skladovať palivo tri až päť rokov. Zásobnú kapacitu možno považovať za stabilnú zložku elektrárne, keďže znižuje závislosť od konkrétneho dodávateľa a dáva možnosť nakupovať palivo za priaznivé ceny. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Investície do tohto sektora takisto znamenajú, že každá modernizácia sa môže využiť v prospech zelenej transformácie. Cieľom využitia jadrových technológií a metód je prispieť k transformácii na energetický systém, ktorý sa bude čoraz viac opierať o vodík v dvoch hlavných oblastiach: i) výroba vodíka tepelnou/chemickou disociáciou vody s jadrovou pomocou a ii) príspevok jadrových metód a techník k lepšiemu pochopeniu a následnému prispôsobeniu materiálov tak, aby lepšie spĺňali požiadavky na skladovanie a konverziu vodíka (15). |
| --- | --- |

4.5

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Článok 194 ods. 2 ZFEÚ.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1214 z 9. marca 2022, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2021/2139, pokiaľ ide o hospodárske činnosti v určitých odvetviach energetiky, a delegované nariadenie (EÚ) 2021/2178, pokiaľ ide o osobitné zverejňovanie informácií o týchto hospodárskych činnostiach (Ú. v. EÚ L 188, 15.7.2022, s. 1).

3

(4)  Správa technickej expertnej skupiny je dostupná na tejto adrese: Záverečná správa technickej expertnej skupiny o taxonómii EÚ | Európska komisia (europa.eu).

4

(5)  Údaje Eurostatu z februára 2022 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

5

(6)  Podrobnejšie informácie možno nájsť v stanovisku TEN/761 (Ú. v. EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80).

6

(7)  IEA/NEA, 2020.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf.

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ) 2022/1369 z 5. augusta 2022 o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne (Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2022, s. 1).

9

(10)  Plán REPowerEU, COM(2022) 230 final.

10

(11)  IEA Desaťbodový plán pre Európsku úniu na zníženie závislosti od ruských dodávok o viac ako tretinu a zároveň podpora Európskej zelenej dohody s núdzovými možnosťami ďalšieho postupu, marec 2022.

11

(12)  Jadrová elektráreň Temelín v Českej republike našla alternatívnych dodávateľov.

12

(13)  Podľa výročnej správy Zásobovacej agentúry Euratomu na rok 2020 „zásoby uránu môžu zásobovať palivom“ jadrové reaktory v EÚ priemerne 2,75 roka.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

PRÍLOHA

Toto protistanovisko, ktoré získalo viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bolo v priebehu diskusie zamietnuté (článok 71 ods. 7 rokovacieho poriadku):

| POZMEŇOVACÍ NÁVRH 7


  TEN/776


  Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energií v EÚ


  Nahradiť celé stanovisko predložené sekciou TEN týmto textom (vysvetlenie/zdôvodnenie na konci dokumentu): | Predkladajú

  DIRX, Jan
  HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo
  IZVERNICEANU, Ileana
  KATTNIG, Thomas
  KUPŠYS, Kęstutis
  LOHAN, Cillian
  MOSTACCIO, Alessandro
  NABAIS, João
  NIKOLOPOULOU, Maria
  RIBBE, Lutz
  SCHMIDT, Peter
  SCHWARTZ, Arnaud |
| --- | --- |

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 7

TEN/776

Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energií v EÚ

Nahradiť celé stanovisko predložené sekciou TEN týmto textom (vysvetlenie/zdôvodnenie na konci dokumentu):

Predkladajú

DIRX, Jan

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

IZVERNICEANU, Ileana

KATTNIG, Thomas

KUPŠYS, Kęstutis

LOHAN, Cillian

MOSTACCIO, Alessandro

NABAIS, João

NIKOLOPOULOU, Maria

RIBBE, Lutz

SCHMIDT, Peter

SCHWARTZ, Arnaud

| Navrhovaná zmena |
| --- |
| 1.   Závery a odporúčania







  1.1 | Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Dôvodom je, že pri súčasnej koncepcii trhu sa uplatňuje prednostné poradie (pozri bod 2.8). Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou finančnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní. |

Navrhovaná zmena

1.   Závery a odporúčania

1.1

Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Dôvodom je, že pri súčasnej koncepcii trhu sa uplatňuje prednostné poradie (pozri bod 2.8). Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou finančnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní.

| 1.2 | EHSV odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu s elektrickou energiou, ktorá zaručí cenovú stabilitu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu s elektrickou energiou, ktorá zaručí cenovú stabilitu.

2.   Úvodné poznámky

| 2.1 | Pred nadchádzajúcim českým predsedníctvom Rady EÚ (druhý polrok 2022) požiadalo toto predsedníctvo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energie v EÚ. |
| --- | --- |

2.1

Pred nadchádzajúcim českým predsedníctvom Rady EÚ (druhý polrok 2022) požiadalo toto predsedníctvo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému Úloha jadrovej energie pri stabilite cien energie v EÚ.

| 2.2 | EHSV sa teší tejto požiadavke českého predsedníctva Rady EÚ, pretože ponúka príležitosť poskytnúť faktický a jednoznačný popis tejto úlohy. |
| --- | --- |

2.2

EHSV sa teší tejto požiadavke českého predsedníctva Rady EÚ, pretože ponúka príležitosť poskytnúť faktický a jednoznačný popis tejto úlohy.

| 2.3 | Dosiahnutie cenovej stability je jedným z predpokladov na to, aby sa odberateľom elektrickej energie, a to tak podnikom, ako aj spotrebiteľom, poskytla istota v súvislosti s ich nákladmi v krátkodobom a strednodobom horizonte. Stabilné ceny energie preto zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o výkon európskych podnikov a vytváranie a zachovanie pracovných miest. |
| --- | --- |

2.3

Dosiahnutie cenovej stability je jedným z predpokladov na to, aby sa odberateľom elektrickej energie, a to tak podnikom, ako aj spotrebiteľom, poskytla istota v súvislosti s ich nákladmi v krátkodobom a strednodobom horizonte. Stabilné ceny energie preto zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o výkon európskych podnikov a vytváranie a zachovanie pracovných miest.

| 2.4 | Cenová stabilita je potrebná aj pre všetky spoločnosti, najmä malé a stredné podniky, aby mohli včas poskytnúť realistické cenové ponuky a vypracovať realistické prognózy. |
| --- | --- |

2.4

Cenová stabilita je potrebná aj pre všetky spoločnosti, najmä malé a stredné podniky, aby mohli včas poskytnúť realistické cenové ponuky a vypracovať realistické prognózy.

| 2.5 | S cieľom poskytnúť českému predsedníctvu Rady EÚ čo najkonkrétnejšiu a najjednoznačnejšiu odpoveď, v tomto prieskumnom stanovisku sa nebude diskutovať o iných aspektoch, ktoré sú tiež zaujímavé, no v spojitosti s formuláciou otázky týkajúcej sa tohto prieskumného stanoviska nie sú dôležité. To v prvom rade znamená, že výbor nezasahuje do práva každého členského štátu rozhodovať o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. A po druhé, že sa NEBUDE vyjadrovať k skutočným a možným výhodám a nevýhodám jadrovej energie. |
| --- | --- |

2.5

S cieľom poskytnúť českému predsedníctvu Rady EÚ čo najkonkrétnejšiu a najjednoznačnejšiu odpoveď, v tomto prieskumnom stanovisku sa nebude diskutovať o iných aspektoch, ktoré sú tiež zaujímavé, no v spojitosti s formuláciou otázky týkajúcej sa tohto prieskumného stanoviska nie sú dôležité. To v prvom rade znamená, že výbor nezasahuje do práva každého členského štátu rozhodovať o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. A po druhé, že sa NEBUDE vyjadrovať k skutočným a možným výhodám a nevýhodám jadrovej energie.

| 2.6 | Otázka bezpečnosti dodávok takisto nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto prieskumného stanoviska. Táto otázka si zasluhuje osobitné stanovisko. Je však, samozrejme, nesporné, že v súčasnej situácii, keď je v Európe vojna, v ktorej sa plyn a ropa používajú ako geopolitické zbrane, je dôležité udržať existujúce elektrárne v čo najväčšej možnej miere v prevádzke a mala by sa uplatňovať flexibilita s ohľadom na dočasné používanie fosílnych palív a palív s nízkymi emisiami. Ako už bolo uvedené, výbor uznáva právo každého členského štátu prijímať vlastné rozhodnutia o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. Výbor opakovane pripomína, že výrazne podporuje to, čo Komisia uvádza vo svojom pláne REPowerEU, konkrétne, že výzvou je rýchle zníženie našej závislosti od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom vytvoriť odolnejší energetický systém a vybudovať skutočnú energetickú úniu. |
| --- | --- |

2.6

Otázka bezpečnosti dodávok takisto nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto prieskumného stanoviska. Táto otázka si zasluhuje osobitné stanovisko. Je však, samozrejme, nesporné, že v súčasnej situácii, keď je v Európe vojna, v ktorej sa plyn a ropa používajú ako geopolitické zbrane, je dôležité udržať existujúce elektrárne v čo najväčšej možnej miere v prevádzke a mala by sa uplatňovať flexibilita s ohľadom na dočasné používanie fosílnych palív a palív s nízkymi emisiami. Ako už bolo uvedené, výbor uznáva právo každého členského štátu prijímať vlastné rozhodnutia o tom, ako sa elektrina vyrába v jeho vlastnej krajine. Výbor opakovane pripomína, že výrazne podporuje to, čo Komisia uvádza vo svojom pláne REPowerEU, konkrétne, že výzvou je rýchle zníženie našej závislosti od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom vytvoriť odolnejší energetický systém a vybudovať skutočnú energetickú úniu.

| 2.7 | Hoci je lákavé diskutovať aj o úrovni cien energie, výbor sa tým v tomto dokumente nebude zaoberať, pretože stabilita cien nezávisí od úrovne ceny. Stabilita sa môže, ale nemusí uplatňovať na akejkoľvek cenovej úrovni. |
| --- | --- |

2.7

Hoci je lákavé diskutovať aj o úrovni cien energie, výbor sa tým v tomto dokumente nebude zaoberať, pretože stabilita cien nezávisí od úrovne ceny. Stabilita sa môže, ale nemusí uplatňovať na akejkoľvek cenovej úrovni.

| 2.8 | Niektoré technické pojmy sú vysvetlené tu:

  Koncepcia trhu: spôsob, akým sa na trhu určuje cena elektrickej energie.

  Hraničné náklady: suma, o ktorú sa celkové náklady zvyšujú, ak spoločnosť vyrába jeden ďalší výrobok.

  Spotový trh: trh výmeny komodít, ako je elektrina, na ktorom sa uskutočňujú transakcie za okamžité platby a rýchle dodanie.

  Prednostné poradie: poradie elektrární na základe úrovne ich hraničných nákladov, počnúc najnižšími a končiac najvyššími hraničnými nákladmi. Takže sa pridávajú elektrárne s vyššími hraničnými nákladmi, kým nie je uspokojený dopyt. Poradie je nasledovné: energia z obnoviteľných zdrojov, jadrová energia, uhlie, ropa a plyn. V rámci dnešnej koncepcie trhu s elektrickou energiou určuje cenu na základe svojich hraničných cien elektráreň, ktorá je podľa prednostného poradia na poslednom mieste (väčšinou plyn). |
| --- | --- |

2.8

Niektoré technické pojmy sú vysvetlené tu:

Koncepcia trhu: spôsob, akým sa na trhu určuje cena elektrickej energie.

Hraničné náklady: suma, o ktorú sa celkové náklady zvyšujú, ak spoločnosť vyrába jeden ďalší výrobok.

Spotový trh: trh výmeny komodít, ako je elektrina, na ktorom sa uskutočňujú transakcie za okamžité platby a rýchle dodanie.

Prednostné poradie: poradie elektrární na základe úrovne ich hraničných nákladov, počnúc najnižšími a končiac najvyššími hraničnými nákladmi. Takže sa pridávajú elektrárne s vyššími hraničnými nákladmi, kým nie je uspokojený dopyt. Poradie je nasledovné: energia z obnoviteľných zdrojov, jadrová energia, uhlie, ropa a plyn. V rámci dnešnej koncepcie trhu s elektrickou energiou určuje cenu na základe svojich hraničných cien elektráreň, ktorá je podľa prednostného poradia na poslednom mieste (väčšinou plyn).

3.   Odpoveď na otázku

| 3.1 | Každá elektráreň samozrejme zohráva úlohu na trhu s elektrickou energiou. Napríklad je zrejmé, že nedávne zlyhanie mnohých jadrových elektrární vo Francúzsku a následná potreba dovážať viac elektrickej energie sa prejavujú vo vývoji ceny. Toto prieskumné stanovisko sa však nezaoberá týmito viac-menej dočasnými situáciami, ale štrukturálnou stránkou fungovania trhu s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

3.1

Každá elektráreň samozrejme zohráva úlohu na trhu s elektrickou energiou. Napríklad je zrejmé, že nedávne zlyhanie mnohých jadrových elektrární vo Francúzsku a následná potreba dovážať viac elektrickej energie sa prejavujú vo vývoji ceny. Toto prieskumné stanovisko sa však nezaoberá týmito viac-menej dočasnými situáciami, ale štrukturálnou stránkou fungovania trhu s elektrickou energiou.

| 3.2 | Zameriava sa na spotový trh, pretože ten predovšetkým určuje cenu, ktorú musia spotrebitelia zaplatiť. A ako už bolo uvedené, na spotovom trhu je koncepciou trhu prednostné poradie. |
| --- | --- |

3.2

Zameriava sa na spotový trh, pretože ten predovšetkým určuje cenu, ktorú musia spotrebitelia zaplatiť. A ako už bolo uvedené, na spotovom trhu je koncepciou trhu prednostné poradie.

| 3.3 | Úloha jadrovej energie v spojitosti so stabilitou cien energie v EÚ závisí od dvoch premenných, a to od toho, či sa týka starých alebo nových jadrových elektrární a či sa týka súčasnej koncepcie trhu alebo je novou koncepciou. Takže ak sa kombinujú tieto premenné, výsledkom sú štyri rôzne situácie. |
| --- | --- |

3.3

Úloha jadrovej energie v spojitosti so stabilitou cien energie v EÚ závisí od dvoch premenných, a to od toho, či sa týka starých alebo nových jadrových elektrární a či sa týka súčasnej koncepcie trhu alebo je novou koncepciou. Takže ak sa kombinujú tieto premenné, výsledkom sú štyri rôzne situácie.

| 3.4 | S cieľom poskytnúť čo najjasnejšiu odpoveď je preto potrebné rozlišovať štyri rôzne scenáre pre tieto štyri rôzne situácie, a to:






  A | : existujúce jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu |
| --- | --- | --- |

3.4

S cieľom poskytnúť čo najjasnejšiu odpoveď je preto potrebné rozlišovať štyri rôzne scenáre pre tieto štyri rôzne situácie, a to:

A

: existujúce jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu

| B | : existujúce jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu |
| --- | --- |

B

: existujúce jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu

| C | : nové jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu |
| --- | --- |

C

: nové jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu

| D | : nové jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu. |
| --- | --- |

D

: nové jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu.

3.5   A: Existujúce jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu

| 3.5.1 | Takmer vo všetkých členských štátoch elektrická energia vyrábaná v súčasných jadrových elektrárňach nezohráva a nemôže zohrávať úlohu v oblasti cenovej stability elektrickej energie. Dôvodom je súčasná trhová koncepcia prednostného poradia, pri ktorom podnik s najvyššími hraničnými nákladmi funguje ako subjekt určujúci cenu (takmer vždy je to plynová elektráreň, a to aj vo Francúzsku). V EÚ existuje jedna výnimka, ktorou je Švédsko vzhľadom na svoj energetický mix (takmer 60 % energie z obnoviteľných zdrojov – najmä vodná energia – a približne 30 % jadrovej energie) (1). |
| --- | --- |

3.5.1

Takmer vo všetkých členských štátoch elektrická energia vyrábaná v súčasných jadrových elektrárňach nezohráva a nemôže zohrávať úlohu v oblasti cenovej stability elektrickej energie. Dôvodom je súčasná trhová koncepcia prednostného poradia, pri ktorom podnik s najvyššími hraničnými nákladmi funguje ako subjekt určujúci cenu (takmer vždy je to plynová elektráreň, a to aj vo Francúzsku). V EÚ existuje jedna výnimka, ktorou je Švédsko vzhľadom na svoj energetický mix (takmer 60 % energie z obnoviteľných zdrojov – najmä vodná energia – a približne 30 % jadrovej energie) (1).

3.6   B: Existujúce jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu

| 3.6.1 | V zásade je možné, že jadrové elektrárne budú mať vplyv na stabilizáciu cien, napríklad pokiaľ ide o koncepciu trhu, v rámci ktorej sa cenotvorba zakladá na priemerných nákladoch a/alebo jadrová energia je vyradená z prednostného poradia. Je však otázne, ako by mal takýto trh vyzerať a fungovať. Napríklad v Spojenom kráľovstve sa v súčasnosti zavádza nový model, konkrétne rozdelenie trhu na dva segmenty: regulovateľná a neregulovateľná energia. Regulovateľný segment (ktorému zodpovedá najmä plyn so zvyškovým uhlím a malá časť biomasy) by sa riadil modelom hraničných cien a neregulovateľný segment by sa uhrádzal na základe celkových nákladov (niektoré druhy regulovanej návratnosti kapitálu vo forme rozdielovej zmluvy). Spojené kráľovstvo už prijalo tento prístup pre svoju novú jadrovú elektráreň Hinkley Point C (2). To znamená, že štát bude musieť dotovať príslušné jadrové elektrárne, ak je cena elektrickej energie na trhu nižšia ako dohodnutá suma založená na regulovanej návratnosti kapitálu. |
| --- | --- |

3.6.1

V zásade je možné, že jadrové elektrárne budú mať vplyv na stabilizáciu cien, napríklad pokiaľ ide o koncepciu trhu, v rámci ktorej sa cenotvorba zakladá na priemerných nákladoch a/alebo jadrová energia je vyradená z prednostného poradia. Je však otázne, ako by mal takýto trh vyzerať a fungovať. Napríklad v Spojenom kráľovstve sa v súčasnosti zavádza nový model, konkrétne rozdelenie trhu na dva segmenty: regulovateľná a neregulovateľná energia. Regulovateľný segment (ktorému zodpovedá najmä plyn so zvyškovým uhlím a malá časť biomasy) by sa riadil modelom hraničných cien a neregulovateľný segment by sa uhrádzal na základe celkových nákladov (niektoré druhy regulovanej návratnosti kapitálu vo forme rozdielovej zmluvy). Spojené kráľovstvo už prijalo tento prístup pre svoju novú jadrovú elektráreň Hinkley Point C (2). To znamená, že štát bude musieť dotovať príslušné jadrové elektrárne, ak je cena elektrickej energie na trhu nižšia ako dohodnutá suma založená na regulovanej návratnosti kapitálu.

To znamená, že takáto nová koncepcia trhu sa skladá z dvoch prvkov: trhový segment, v rámci ktorého sa uplatňuje predchádzajúca koncepcia trhu (= prednostné poradie založené na hraničných nákladoch), a druhý segment, v rámci ktorého existujú de facto len rozdielové zmluvy. V dôsledku toho má elektrina vyrobená v rámci rozdielových zmlúv stabilnú cenu, a to sa odráža v stabilnejšej cene pre spotrebiteľa. Cena pre spotrebiteľa však bude stále kolísavá, pretože časť ceny elektrickej energie sa naďalej stanovuje na základe prednostného poradia.

3.7   C: Nové jadrové elektrárne v rámci existujúcej koncepcie trhu

| 3.7.1 | Jadrové elektrárne môžu mať stabilizujúci účinok na ceny, ak sa postavia v dostatočnom počte, aby sa tak pravidelne objavovali na poslednom mieste v prednostnom poradí. To by znamenalo, že by sme museli nahradiť fosílne elektrárne jadrovými elektrárňami. Európa by tak mala minimálne niekoľko stoviek nových jadrových elektrární! Tieto elektrárne by následne stanovili cenu s cenovou úrovňou, ktorá by bola, ako na to poukazuje projekt v spojitosti s elektrárňou Hinkley C, približne dvojnásobná v porovnaní s cenou elektriny z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na hraničné ceny by však nevyhnutným dôsledkom bolo, že nové jadrové elektrárne by neboli schopné sa samofinancovať na trhu, takže by potrebovali dotácie. |
| --- | --- |

3.7.1

Jadrové elektrárne môžu mať stabilizujúci účinok na ceny, ak sa postavia v dostatočnom počte, aby sa tak pravidelne objavovali na poslednom mieste v prednostnom poradí. To by znamenalo, že by sme museli nahradiť fosílne elektrárne jadrovými elektrárňami. Európa by tak mala minimálne niekoľko stoviek nových jadrových elektrární! Tieto elektrárne by následne stanovili cenu s cenovou úrovňou, ktorá by bola, ako na to poukazuje projekt v spojitosti s elektrárňou Hinkley C, približne dvojnásobná v porovnaní s cenou elektriny z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na hraničné ceny by však nevyhnutným dôsledkom bolo, že nové jadrové elektrárne by neboli schopné sa samofinancovať na trhu, takže by potrebovali dotácie.

3.8   D: Nové jadrové elektrárne a nová koncepcia trhu

| 3.8.1 | Jadrové elektrárne by mali byť vyňaté zo systému prednostného poradia a mala by sa na ne vzťahovať metóda zvýšených nákladov. Toto zvýšenie vyplýva z toho, že popri štátnych finančných investíciách treba zapojiť aj súkromný sektor, ktorý musí profitovať z primeranej návratnosti investícií vďaka cene vyplývajúcej zo zvýšených nákladov. (Pozri aj bod 3.5.1.) |
| --- | --- |

3.8.1

Jadrové elektrárne by mali byť vyňaté zo systému prednostného poradia a mala by sa na ne vzťahovať metóda zvýšených nákladov. Toto zvýšenie vyplýva z toho, že popri štátnych finančných investíciách treba zapojiť aj súkromný sektor, ktorý musí profitovať z primeranej návratnosti investícií vďaka cene vyplývajúcej zo zvýšených nákladov. (Pozri aj bod 3.5.1.)

4.   Zhrnutie

| 4.1 | Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní. |
| --- | --- |

4.1

Odpoveď na otázku českého predsedníctva spočíva v súhrne v tom, že v súčasnej koncepcii trhu s elektrinou nemôže jadrová energia zohrávať úlohu, pokiaľ ide o cenovú stabilitu. Situácia, že k stabilizácii cien dôjde prostredníctvom jadrovej energie, môže nastať len vtedy, ak sa koncepcia trhu prispôsobí so značnou štátnou pomocou, a to popri súkromnom financovaní.

| 4.2 | EHSV preto odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu pre elektrickú energiu, ktorá zaručí cenovú stabilitu. |
| --- | --- |

4.2

EHSV preto odporúča českému predsedníctvu, aby začalo štruktúrovaný dialóg na úrovni EÚ s cieľom dohodnúť sa na novej koncepcii trhu pre elektrickú energiu, ktorá zaručí cenovú stabilitu.

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Predsedníčka EHSV Christa Schweng a predsedníčka sekcie TEN Baiba Miltoviča vo svojom vyhlásení z 8. septembra uviedli, že EHSV požaduje spoločné európske opatrenia s cieľom zabezpečiť stabilitu cien elektrickej energie a urýchlene zreformovať trh s energiou. A to je práve podstata tohto pozmeňovacieho návrhu, ktorý sme vypracovali s cieľom poskytnúť jasnú a úprimnú odpoveď na otázku českého predsedníctva.
  Predložený návrh stanoviska TEN/776 sa nezameriava na otázku českého predsedníctva Rady EÚ, konkrétne na otázku úlohy jadrovej energie z hľadiska stability ceny elektrickej energie. Zaoberá sa predovšetkým bezpečnosťou dodávok a následne propagáciou jadrovej energie. Bezpečnosť dodávok je samozrejme veľmi dôležitá, no otázka predsedníctva znela inak.
  Spravodajkyňa do svojho stanoviska, žiaľ, zahrnula aj mnoho nepresností a sporných bodov. Dvadsať z týchto bodov sme zhrnuli v memorande pred schôdzou sekcie TEN začiatkom tohto mesiaca.
  Chceme zdôrazniť, že dosiahnutie cenovej stability je jedným z predpokladov na to, aby sa odberateľom elektrickej energie, podnikom aj spotrebiteľom, poskytli istoty v spojitosti s ich nákladmi v krátkodobom a strednodobom horizonte. Stabilné ceny energie preto zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o výkon európskych podnikov a vytváranie a zachovanie pracovných miest.

  Preto sme pripravili tento pozmeňovací návrh a žiadame predsedníctvo EHSV, aby ho prijalo ako protistanovisko.

  V tomto pozmeňovacom návrhu dávame jasnú a jednoznačnú odpoveď na to, o čom by v tomto stanovisku malo ísť, konkrétne na to, akú úlohu zohráva jadrová energia v súvislosti s cenovou stabilitou energie v EÚ. Preto NEBUDEME diskutovať o výhodách a nevýhodách jadrovej energie, ani o cenovej úrovni, pretože cenová stabilita môže a nemusí existovať bez ohľadu na cenovú úroveň.
  Je dôležité pochopiť, že ak sa majú zmeniť ceny elektriny, treba zmeniť súčasný systém trhu cien energií. Rovnaký záver vyvodzujú v súčasnosti mnohí aktéri v Európe vrátane Ursuly von der Leyen a Rady pre energetiku, ktorá zasadala 9. septembra. Ide o záver, ktorý sme opakovane uvádzali v procese prípravy tohto stanoviska.
  V tomto pozmeňovacom návrhu sme preto načrtli štyri scenáre s cieľom preskúmať, v akej situácii v oblasti koncepcie trhu jadrová energia môže alebo nemôže mať stabilizačný účinok na ceny energie. Konštatujeme, že jadrová energia nemôže mať stabilizačný účinok v prípade dvoch scenárov, no za určitých podmienok ho môže mať v prípade ďalších dvoch scenárov.
  Náš názor podporili traja odborníci, ktorí boli pozvaní predsedníčkou a spravodajcom študijnej skupiny na jej schôdzu:
  Profesor Keppler uviedol, že jadrová energia nemá skutočný vplyv na ceny elektrickej energie a ani nárast cien o 10 alebo 20 %.
  Pán Cometto z Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) poznamenal, že jadrová energia má z krátkodobého hľadiska obmedzený vplyv na nižšie ceny elektrickej energie.
  Pán Goicea z organizácie FORATOM uviedol, že jadrová energia môže teoreticky zabezpečiť stabilitu konečných cien energie, no v konečnom dôsledku ide o otázku koncepcie trhu. |

Zdôvodnenie

Predsedníčka EHSV Christa Schweng a predsedníčka sekcie TEN Baiba Miltoviča vo svojom vyhlásení z 8. septembra uviedli, že EHSV požaduje spoločné európske opatrenia s cieľom zabezpečiť stabilitu cien elektrickej energie a urýchlene zreformovať trh s energiou. A to je práve podstata tohto pozmeňovacieho návrhu, ktorý sme vypracovali s cieľom poskytnúť jasnú a úprimnú odpoveď na otázku českého predsedníctva.

Predložený návrh stanoviska TEN/776 sa nezameriava na otázku českého predsedníctva Rady EÚ, konkrétne na otázku úlohy jadrovej energie z hľadiska stability ceny elektrickej energie. Zaoberá sa predovšetkým bezpečnosťou dodávok a následne propagáciou jadrovej energie. Bezpečnosť dodávok je samozrejme veľmi dôležitá, no otázka predsedníctva znela inak.

Spravodajkyňa do svojho stanoviska, žiaľ, zahrnula aj mnoho nepresností a sporných bodov. Dvadsať z týchto bodov sme zhrnuli v memorande pred schôdzou sekcie TEN začiatkom tohto mesiaca.

Chceme zdôrazniť, že dosiahnutie cenovej stability je jedným z predpokladov na to, aby sa odberateľom elektrickej energie, podnikom aj spotrebiteľom, poskytli istoty v spojitosti s ich nákladmi v krátkodobom a strednodobom horizonte. Stabilné ceny energie preto zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o výkon európskych podnikov a vytváranie a zachovanie pracovných miest.

Preto sme pripravili tento pozmeňovací návrh a žiadame predsedníctvo EHSV, aby ho prijalo ako protistanovisko.

V tomto pozmeňovacom návrhu dávame jasnú a jednoznačnú odpoveď na to, o čom by v tomto stanovisku malo ísť, konkrétne na to, akú úlohu zohráva jadrová energia v súvislosti s cenovou stabilitou energie v EÚ. Preto NEBUDEME diskutovať o výhodách a nevýhodách jadrovej energie, ani o cenovej úrovni, pretože cenová stabilita môže a nemusí existovať bez ohľadu na cenovú úroveň.

Je dôležité pochopiť, že ak sa majú zmeniť ceny elektriny, treba zmeniť súčasný systém trhu cien energií. Rovnaký záver vyvodzujú v súčasnosti mnohí aktéri v Európe vrátane Ursuly von der Leyen a Rady pre energetiku, ktorá zasadala 9. septembra. Ide o záver, ktorý sme opakovane uvádzali v procese prípravy tohto stanoviska.

V tomto pozmeňovacom návrhu sme preto načrtli štyri scenáre s cieľom preskúmať, v akej situácii v oblasti koncepcie trhu jadrová energia môže alebo nemôže mať stabilizačný účinok na ceny energie. Konštatujeme, že jadrová energia nemôže mať stabilizačný účinok v prípade dvoch scenárov, no za určitých podmienok ho môže mať v prípade ďalších dvoch scenárov.

Náš názor podporili traja odborníci, ktorí boli pozvaní predsedníčkou a spravodajcom študijnej skupiny na jej schôdzu:

Profesor Keppler uviedol, že jadrová energia nemá skutočný vplyv na ceny elektrickej energie a ani nárast cien o 10 alebo 20 %.

Pán Cometto z Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) poznamenal, že jadrová energia má z krátkodobého hľadiska obmedzený vplyv na nižšie ceny elektrickej energie.

Pán Goicea z organizácie FORATOM uviedol, že jadrová energia môže teoreticky zabezpečiť stabilitu konečných cien energie, no v konečnom dôsledku ide o otázku koncepcie trhu.

| Výsledok hlasovania: |
| --- |
| Za: | 98 |
| Proti: | 135 |
| Zdržalo sa: | 27 |

Výsledok hlasovania:

Za:

98

Proti:

135

Zdržalo sa:

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden.

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c.

---

PRÍLOHA II

| | ČLEN/
  ČLENKA | SKUPINA | HLASOVAL/
  HLASOVALA | Delegovanie hlasovacieho práva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | A | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | N | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | Y | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | Y | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | Y | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | Y | |
| 7 | ATS, Kerli | III | Y | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | A | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | Y | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | Y | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | A | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | Y | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | N | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | N | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | N | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | Y | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | Y | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | N | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | Y | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | A | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | N | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | N | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | Y | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | Y | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | A | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | A | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | N | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | Y | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | Y | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | N | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | A | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | N | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | Y | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | Y | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | Y | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | Y | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | Y | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | Y | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | Y | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | Y | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | Y | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | Y | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | Y | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | N | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | Y | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | Y | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | Y | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | N | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | N | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | Y | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | Y | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | N | |
| 53 | DIRX, Jan | III | N | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | Y | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | N | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | Y | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | N | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | N | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | Y | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | Y | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | Y | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | Y | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | Y | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | Y | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | Y | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | Y | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | Y | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | Y | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | N | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | Y | |
| 71 | GRABO, Louise | III | Y | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | A | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | A | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | Y | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | N | |
| 76 | HEALY, Joe | III | Y | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | N | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | N | |
| 79 | HOLST, Sif | III | A | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | Y | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | N | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | N | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | A | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | Y | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | Y | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | N | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | A | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | N | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | Y | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | Y | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | Y | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | N | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | N | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | Y | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | Y | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | Y | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | Y | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | Y | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | Y | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | Y | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | A | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | Y | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | Y | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | Y | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | A | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | A | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | N | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | N | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | Y | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | Y | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | Y | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | Y | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | Y | |
| 114 | MARIN, Florian | II | N | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | Y | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | Y | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | Y | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | Y | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | Y | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | Y | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | A | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | Y | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | N | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | N | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | Y | |
| 126 | MINČEVA, Marija | I | Y | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | Y | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | Y | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | Y | |
| 130 | MONE, Andrea | II | A | |
| 131 | MOOS, Christian | III | A | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | A | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | Y | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | N | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | Y | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | N | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | N | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | N | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | Y | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | A | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | A | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | A | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | A | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | A | |
| 145 | PADURE, Decebal-Ștefăniță | I | Y | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | Y | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | A | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | A | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | Y | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | A | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | Y | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | Y | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | Y | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | Y | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurentiu | I | N | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | A | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | Y | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | Y | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | Y | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | Y | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | Y | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | Y | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | Y | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | Y | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | Y | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | Y | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | Y | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | N | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | A | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | A | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | N | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | N | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | A | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | Y | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | N | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | N | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | Y | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | N | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | A | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | N | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | A | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | N | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | N | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | A | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | Y | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | N | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | N | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | N | |
| 189 | SILVA, João | II | N | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | Y | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | A | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | Y | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | N | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | Y | |
| 195 | SOETE, Paul | I | Y | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | Y | |
| 197 | STUDNIČNÁ, Lucie | II | A | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | Y | |
| 199 | SVENTEK, David | I | Y | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | Y | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | Y | |
| 202 | ČUKANOV, Stojan | III | N | |
| 203 | TEDER, Reet | I | Y | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | N | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | Y | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | A | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | N | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | Y | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | N | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | Non-insc | Y | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | Non-insc. | Y | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | Y | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | N | |
| 214 | VASK, Kaia | II | Y | |
| 215 | VERNICOS, George | I | Y | |
| 216 | VIIES, Mare | II | Y | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | N | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | N | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | N | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | Y | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | N | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | N | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | Y | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | A | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | Y | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | N | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | Y | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | Y | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | Y | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | Y | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | Y | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | N | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | Y | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | N | |

ČLEN/

ČLENKA

SKUPINA

HLASOVAL/

HLASOVALA

Delegovanie hlasovacieho práva

1

ANDERSEN, Dorthe

II

A

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

N

3

ANDERSSON, Krister

I

Y

4

ANGELOVA, Milena

I

Y

5

ANTONIOU, Michalis

I

Y

6

ARDHE, Christian

I

Y

7

ATS, Kerli

III

Y

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

A

9

BACK, Thord Stefan

I

Y

10

BALDZENS, Egils

II

Y

11

BARBUCCI, Giulia

II

A

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

Y

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

N

14

BARTELS, Holger

II

N

15

BÄUMLER, Christian

II

N

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

Y

17

BERTOLINI, Silvestre

II

Y

18

BIEGON, Dominika

II

N

19

BLANC, Patricia

III

Y

20

BLIJLEVENS, Réné

I

A

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

N

22

BOLAND, Séamus

III

N

23

BOLLON, Pierre

I

Y

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

Y

25

BRISHOUAL, Rachel

III

A

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

A

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

N

28

BYRNE, Peter

I

Y

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

Y

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

N

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

A

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

N

33

CATSAMBIS, Constantine

I

Y

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

Y

35

CHARRY, Philippe

II

Y

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

Y

37

CLEVER, Peter

I

Y

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

Y

39

CORAZZA, Chiara

III

Y

40

COULON, Pierre Jean

II

Y

41

COUMONT, Raymond

II

Y

42

CSER, Ágnes

III

Y

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

Y

44

DE LEEUW, Rudy

II

N

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

Y

46

DE MELLO, Vasco

I

Y

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

Y

48

DEGUARA, Jason

II

N

49

DEL RIO, Cinzia

II

N

50

DESTOM, Joël

III

Y

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

Y

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

N

53

DIRX, Jan

III

N

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

Y

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

N

56

DUFEK, Bohumír

II

Y

57

DULEVSKI, Lalko

III

N

58

DUTTO, Diego

III

N

59

EDELÉNYI, András

I

Y

60

FELSZEGHI, Sára

II

Y

61

FORNEA, Dumitru

II

Y

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

Y

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

Y

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

Y

65

GARDIAS, Dorota

II

Y

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

Y

67

GEISEN, Norbert

III

Y

68

GKOFAS, Panagiotis

III

Y

69

GOBINŠ, Andris

III

N

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

Y

71

GRABO, Louise

III

Y

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

A

73

HÄGGMAN, Maria

II

A

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

Y

75

HAUKANÕMM, Monika

III

N

76

HEALY, Joe

III

Y

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

N

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

N

79

HOLST, Sif

III

A

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

Y

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

N

82

JAHIER, Luca

III

N

83

JOHANSSON, Benny

II

A

84

JONUŠKA, Alfredas

I

Y

85

JOÓ, Kinga

III

Y

86

JUODKAITE, Dovile

III

N

87

KÁLLAY, Piroska

II

A

88

KATTNIG, Thomas

II

N

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

Y

90

KLIMEK, Jan

I

Y

91

KOKALOV, Ivan

II

Y

92

KOLBE, Rudolf

III

N

93

KOLYVAS, Ioannis

III

N

94

KOMORÓCZKI, István

I

Y

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

Y

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

Y

97

KROPIL, Rudolf

III

Y

98

KROPP, Thomas

I

Y

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

Y

100

KÜKEDI, Zsolt

III

Y

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

A

102

LADEFOGED, Anders

I

Y

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

Y

104

LEFÈVRE, Christophe

II

Y

105

LEITANE, Katrina

III

A

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

A

107

LOHAN, Cillian

III

N

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

N

109

MACHYNA, Emil

II

Y

110

MADSEN, Niels

I

Y

111

MALLIA, Stefano

I

Y

112

MANOLOV, Dimitar

II

Y

113

MARCHIORI, Alberto

I

Y

114

MARIN, Florian

II

N

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

Y

116

MASCIA, Sandro

I

Y

117

MASTANTUONO, Alena

I

Y

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

Y

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

Y

120

MEDINA, Felipe

I

Y

121

MENSI, Maurizio

III

A

122

MERLO, Nicoletta

II

Y

123

MESKER, August Pierre

I

N

124

MEYNENT, Denis

II

N

125

MILTOVICA, Baiba

III

Y

126

MINČEVA, Marija

I

Y

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

Y

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

Y

129

MITOV, Veselin

II

Y

130

MONE, Andrea

II

A

131

MOOS, Christian

III

A

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

A

133

MORKIS, Gintaras

I

Y

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

N

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

Y

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

N

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

N

138

NIKOLOV, Bogomil

III

N

139

NOWACKI, Marcin

I

Y

140

NYGREN, Ellen

II

A

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

A

142

O'CONNOR, Jack

II

A

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

A

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

A

145

PADURE, Decebal-Ștefăniță

I

Y

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

Y

147

PALMIERI, Stefano

II

A

148

PARTHIE, Sandra

I

A

149

PATER, Krzysztof

III

Y

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

A

151

PENTTINEN, Markus

II

Y

152

PETRAITIENE, Irena

II

Y

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

Y

154

PILAWSKI, Lech

I

Y

155

PLOSCEANU, Aurel Laurentiu

I

N

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

A

157

POPELKOVÁ, Hana

II

Y

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

Y

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

Y

160

PREDA, Bogdan

I

Y

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

Y

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

Y

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

Y

164

QUAREZ, Christophe

II

Y

165

RAMMO, Alari

III

Y

166

RAVNIK, Branko

III

Y

167

REALE, Maurizio

I

Y

168

REDING, Jean-Claude

II

N

169

REISECKER, Sophia

II

A

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

A

171

REPANŠEK, Neža

III

N

172

RIBBE, Lutz

III

N

173

RISTELÄ, Pekka

II

A

174

ROBYNS, Wautier

I

Y

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

N

176

RÖPKE, Oliver

II

N

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

Y

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

N

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

A

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

N

181

SCHLÜTER, Bernd

III

A

182

SCHMIDT, Peter

II

N

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

N

184

SCHWENG, Christa

I

A

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

Y

186

SIBIAN, Ionut

III

N

187

SILVA, Carlos

II

N

188

SILVA, Francisco

III

N

189

SILVA, João

II

N

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

Y

191

SIPKO, Juraj

III

A

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

Y

193

SMOLE, Jože

I

N

194

SÕBER, Kristi

I

Y

195

SOETE, Paul

I

Y

196

STOEV, Georgi

I

Y

197

STUDNIČNÁ, Lucie

II

A

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

Y

199

SVENTEK, David

I

Y

200

SZALAY, Anton

II

Y

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

Y

202

ČUKANOV, Stojan

III

N

203

TEDER, Reet

I

Y

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

N

205

TIAINEN, Simo

III

Y

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

A

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

N

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

Y

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

N

210

ULGIATI, Luigi

Non-insc

Y

211

UNGERMAN, Jaroslav

Non-insc.

Y

212

VADÁSZ, Borbála

I

Y

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

N

214

VASK, Kaia

II

Y

215

VERNICOS, George

I

Y

216

VIIES, Mare

II

Y

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

N

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

N

219

VORBACH, Judith

II

N

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

Y

221

WAGENER, Marco

II

N

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

N

223

WILLEMS, Heiko

I

Y

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

A

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

Y

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

N

227

YIAPANIS, Anastasis

III

Y

228

YILDIRIM, Ozlem

II

Y

229

YLIKARJULA, Janica

I

Y

230

ZARINA, Katrina

I

Y

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

Y

232

ZORKO, Andrej

II

N

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

Y

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

N

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

572. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 21. 9. 2022 – 22. 9. 2022

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia: využitie potenciálu zdravotných údajov v prospech ľudí, pacientov a inovácií

[COM(2022) 196 final]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom priestore pre zdravotné údaje

[COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

(2022/C 486/16)

| Spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 6. 6. 2022
  Rada, 13. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 198/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 6. 6. 2022

Rada, 13. 6. 2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

8. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

198/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta oznámenie Komisie o európskom priestore pre zdravotné údaje. Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19 a vzhľadom na niekoľko dobrých príkladov spolupráce, ako je COVID preukaz EÚ, môže EÚ a jej občania využívať bezpečné, harmonizované a spoločné údaje, ktoré by mohli posilniť všetky rozmery systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov. EHSV súhlasí s tým, že digitálna transformácia má zásadný význam pre poskytovanie lepšej zdravotnej starostlivosti občanom, budovanie pevnejších a odolnejších systémov zdravotnej starostlivosti, podporu dlhodobej konkurencieschopnosti a inovácie v zdravotníckom ekosystéme EÚ, ako aj pomoc s obnovou Únie po pandémii. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Z pohľadu EHSV je kľúčové využiť príležitosti, ktoré prináša inovácia a digitalizácia, na posilnenie dobrých životných podmienok občanov a zlepšenie kvality zdravotníckych služieb. Organizovaná občianska spoločnosť a sociálni partneri zároveň upozorňujú na skutočnosť, že v jednotlivých členských štátoch EÚ sa dosahujú rôzne úrovne digitálnej gramotnosti, čo treba pri vykonávaní stratégie zohľadniť. V tejto súvislosti je zásada „na nikoho nezabudnúť“ ešte dôležitejšia ako kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV považuje návrh týkajúci sa európskeho priestoru pre zdravotné údaje za vynikajúcu príležitosť na podporu jednotlivcov pri prístupe k ich osobným zdravotným údajom a kontrole nad nimi. Zároveň sa domnieva, že touto stratégiou by sa zabezpečil jednotný rámec pre používanie zdravotných údajov jednotlivcov v kontexte politík výskumu a vývoja. Na dosiahnutie obidvoch cieľov je veľmi dôležité zaručiť dôvernosť a bezpečnosť procesu. Z tohto dôvodu EHSV podporuje rozsiahle komunikačné kampane, ktoré majú pomôcť získať dôveru verejnosti. Občania musia vedieť o prínosoch spojených s procesom spoločného využívania. Podľa EHSV by bolo zaujímavé poukázať na priame výhody pre občanov a spotrebiteľov podobne, ako sa to urobilo v prípade ostatných zainteresovaných strán, ale musí byť jasné, že sú zavedené povinné požiadavky na kvalitu, najmä na účely získania oprávnenia a anonymizácie. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV sa domnieva, že samotný európsky priestor pre zdravotné údaje bude mať významný pozitívny vplyv na základné práva, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov a voľný pohyb. Ak sa vhodne prepojí s dátovým priestorom európskeho cloudu pre otvorenú vedu (EOSC) a príslušnými európskymi dátovými infraštruktúrami v oblasti vied o živej prírode (1), výskumníkom, inovátorom a tvorcom politík to umožní účinnejšie a bezpečnejšie používať údaje pri súčasnom zaručení súkromia. V tejto súvislosti EHSV súhlasí s tým, že predmetný návrh je ďalším dobrým úsilím o posilnenie vnútorného trhu a jeho potenciálu na zlepšenie života európskych občanov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV podporuje túto agendu, ale upozorňuje, že EÚ nemôže od verejnosti požadovať, aby podporovala európsky priestor na výmenu zdravotných údajov, pokiaľ je financovanie zdravotnej starostlivosti nedostatočné. Ochorenie COVID-19 predstavovalo veľkú záťaž pre verejné systémy zdravotnej starostlivosti a EÚ si musí uvedomiť, že skôr, ako podnikne kroky na realizáciu tohto projektu, ktorý je bez pochýb pozitívny, musí napraviť škody a posilniť verejné systémy zdravotnej starostlivosti pomocou primeraného rozpočtu. EHSV sa domnieva, že ak je k dispozícii rozpočet na túto „agendu“, EÚ musí prideliť finančné prostriedky na posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti a až potom začať realizovať tento zaujímavý projekt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa občanom vysvetlilo primárne a sekundárne používanie elektronických zdravotných údajov. Ľudia musia systému dôverovať a považovať ho za bezpečný, aby spolupracovali a pochopili prínosy pre jednotlivcov aj pre celú komunitu. EHSV sa domnieva, že hlavné obavy súvisia so sekundárnym používaním údajov. Musí byť úplne jasné, aké je použitie, obmedzenia, ktorý subjekt bude kontrolovať a overovať údaje a aké sankcie sú zavedené pre prípad nedodržiavania pravidiel. EHSV je pevne presvedčený, že organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri môžu pomôcť sprostredkovať a propagovať tieto posolstvá, ak budú náležite zapojení. V praxi môžu členské štáty skutočne využívať organizácie občianskej spoločnosti na podporu komunity v týchto otázkach, aby sa zabezpečilo, že zlepšenia budú prínosom pre všetkých. Podobne sú všeobecní a ošetrujúci lekári podľa voľby pacienta kľúčovými článkami v reťazci dôvery a istoty medzi pacientmi a používateľmi zdravotných údajov. EHSV odporúča, aby sa do komunikačnej stratégie zapojili najmä títo zdravotnícki pracovníci. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Hoci EHSV vo všeobecnosti podporuje uvedený návrh, vyzýva Komisiu, aby predtým, ako pristúpi k ďalším krokom, jasne zvážila výhody a nevýhody tejto iniciatívy s cieľom zmierniť riziká. Musíme si uvedomiť, že systémy zdravotnej starostlivosti členských štátov stoja pred širokou škálou výziev. Napredujú rôznym tempom a názory na verejné a súkromné systémy zdravotnej starostlivosti sa líšia. Občania si musia uvedomiť, že tento návrh znamená investície a rozhodnutia o verejných politikách. Občanom musí byť jasné, že iniciatíva je súčasťou stratégie a pokroku, ktoré namiesto oslabenia systému prinesú pridanú hodnotu. Komunikácia je potrebná, aby sa zabránilo nepochopeniu širokou verejnosťou. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | S cieľom podporiť lepší prístup k poisteniu pre každého, čo si vyžaduje, aby poisťovne lepšie porozumeli príslušným údajom, EHSV žiada, aby sa zvážilo, či by nebolo vhodné preskúmať absolútny zákaz sekundárneho používania údajov poisťovateľmi. Avšak vzhľadom na súvisiace riziko individualizácie poistného a výberu rizika považoval výbor za vhodnejšie pridŕžať sa pozície Európskej komisie, podľa ktorej by sa sekundárne používanie elektronických zdravotných údajov malo obmedziť len na úplne legitímne ciele zlepšovania a vykonávania politiky verejného zdravia a výskumu. EHSV tiež žiada, aby sa zvážila možnosť sprístupnenia týchto údajov poisťovateľom na účely výskumu za predpokladu, že bude plne v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov a s uvedenými cieľmi všeobecného záujmu a že ho budú monitorovať príslušné orgány v spolupráci s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV je pevne presvedčený, že európsky priestor pre zdravotné údaje bude prínosný pre jednotlivcov, zdravotníckych pracovníkov, poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, výskumníkov, regulačné orgány a tvorcov politík, ale len v prípade, že v súvislosti s touto stratégiou budú do pokračujúcich investícií do vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti zapojení aj občania a zainteresované strany. Zapojenie občanov sa nepodarí, ak nebudú mať pocit, že sú ústredným pilierom tohto procesu. EHSV odporúča, aby Komisia a členské štáty zapojili organizácie občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť úspešné vykonávanie stratégie a využiť skúsenosti takýchto organizácií, ktoré môžu šíriť informácie o transparentnosti a spoľahlivosti iniciatívy. Zásadný význam majú investície v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV podporuje myšlienku, aby členské štáty a subjekty zapojené do európskeho priestoru pre zdravotné údaje mohli na vykonávanie stratégie využívať kombináciu investícií z programu Digitálna Európa, Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont Európa. Okrem toho sa z programu Digitálna Európa podporí zavádzanie potrebnej infraštruktúry na bezpečné cezhraničné sprístupnenie zdravotných údajov a na vytvorenie spoločných dátových priestorov. EHSV však tiež upozorňuje, že tieto investície nejaký čas potrvajú a nie sú priamo spojené s harmonogramom stratégie. Očakávania občanov sa preto musia zosúladiť s harmonogramom týchto investícií, aby sa predišlo riziku, že budú sklamaní a neprijmú stratégiu a zdieľanie údajov vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV napokon vyzýva Komisiu, aby dôsledne investovala do systémov kybernetickej bezpečnosti, čo môže zabrániť obrovským problémom vo všetkých členských štátoch. Ľudia musia dôverovať týmto záležitostiam, keďže v mnohých častiach EÚ vyvolali nedávne problémy a príklady pocit neistoty a strachu, pokiaľ ide o ochranu údajov a bezpečnosť systémov. EÚ musí túto otázku riešiť koordinovaným spôsobom a môže priniesť zmenu pri riešení tohto druhu citlivých investícií. |
| --- | --- |

1.11

2.   Všeobecný rámec

| 2.1 | Európska komisia spustila európsky priestor pre zdravotné údaje, ktorý je jedným zo základných kameňov pevnej európskej zdravotnej únie. Tento európsky priestor je rámcom pre výmenu údajov týkajúcich sa zdravia, v ktorom sa stanovujú jasné pravidlá a postupy, rámec infraštruktúry a riadenia pre používanie elektronických zdravotných údajov pacientmi, ako aj na výskum, inováciu, tvorbu politík a regulačné činnosti pri zabezpečení plného súladu s vysokými normami ochrany osobných údajov v EÚ. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vďaka nemu dosiahne EÚ významný pokrok, pokiaľ ide o spôsob poskytovania zdravotnej starostlivosti ľuďom v celej Európe. Poskytne im možnosť kontrolovať a využívať svoje zdravotné údaje vo svojej domovskej krajine, či v iných členských štátoch. Podporuje skutočný jednotný trh so službami a produktmi elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Členské štáty zabezpečia, aby sa súhrnné údaje o pacientoch, elektronické recepty, laboratórne výsledky a prepúšťacie správy vydávali a prijímali v spoločnom európskom formáte. Interoperabilita a bezpečnosť sa stanú povinnými požiadavkami. V záujme zabezpečenia práv občanov musia všetky členské štáty určiť orgány pre elektronické zdravotníctvo. Tieto orgány sa budú zúčastňovať na cezhraničnej digitálnej infraštruktúre (MyHealth@EU), ktorá bude podporovať pacientov pri cezhraničnej výmene ich údajov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Európsky priestor pre zdravotné údaje ďalej nadväzuje na všeobecné nariadenie o ochrane údajov, navrhovaný akt o správe údajov, návrh aktu o údajoch a smernicu o sieťovej a informačnej bezpečnosti. Dopĺňa tieto iniciatívy a zavádza pravidlá, ktoré sú viac prispôsobené odvetviu zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Primárne používanie elektronických zdravotných údajov podporuje používanie údajov v záujme lepšej zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni. Zdravotné údaje sa zvyčajne uchovávajú v elektronických zdravotných záznamoch, ktoré obsahujú časti pacientovej anamnézy (centrálne alebo so zapojením viacerých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti). Európsky priestor pre zdravotné údaje ľuďom umožní prístup k ich zdravotným údajom a sprístupní tieto údaje zdravotníckym pracovníkom podľa ich výberu, a to aj v zahraničí a v jazyku zdravotníckeho pracovníka. Tak sa môže pacientovi lepšie stanoviť diagnóza a poskytnúť lepšia liečba s menším počtom lekárskych omylov a zabráni sa zbytočnej diagnostike. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | K sekundárnemu používaniu elektronických zdravotných údajov dochádza, keď sa zdravotné údaje spracúvajú s cieľom poskytnúť podklady pre politiky v oblasti zdravia a vykonať hodnotenie týchto politík alebo na výskumné účely. To môže posilniť bezpečnosť pacientov a podporiť vývoj nových liekov a zdravotníckych pomôcok, ako aj personalizovanej medicíny a produktov založených na umelej inteligencii. V kontexte európskeho priestoru pre zdravotné údaje sa výsledky takéhoto výskumu zverejnia v súhrnnej podobe, pričom sa riadne dodrží ochrana súkromia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Európsky priestor pre zdravotné údaje je ekosystém v oblasti zdravia zložený z pravidiel, spoločných noriem a postupov, infraštruktúry a rámca riadenia, ktorého cieľom je:






  a) | posilniť postavenie jednotlivcov prostredníctvom širšieho digitálneho prístupu k ich elektronickým osobným zdravotným údajom a väčšej kontroly nad nimi a podporou ich voľného pohybu; |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

posilniť postavenie jednotlivcov prostredníctvom širšieho digitálneho prístupu k ich elektronickým osobným zdravotným údajom a väčšej kontroly nad nimi a podporou ich voľného pohybu;

| b) | podporiť skutočný jednotný trh so systémami elektronických zdravotných záznamov, príslušnými zdravotníckymi pomôckami a vysokorizikovými systémami umelej inteligencie; |
| --- | --- |

b)

podporiť skutočný jednotný trh so systémami elektronických zdravotných záznamov, príslušnými zdravotníckymi pomôckami a vysokorizikovými systémami umelej inteligencie;

| c) | poskytnúť konzistentné, dôveryhodné a efektívne podmienky používania zdravotných údajov na výskum, inovácie, tvorbu politiky a regulačné činnosti. |
| --- | --- |

c)

poskytnúť konzistentné, dôveryhodné a efektívne podmienky používania zdravotných údajov na výskum, inovácie, tvorbu politiky a regulačné činnosti.

3.   Sila zdravotných údajov: dôvera ako pilier stratégie

| 3.1 | EHSV víta iniciatívu Komisie v oblasti európskeho priestoru pre zdravotné údaje, ktorá má potenciál zvýšiť kvalitu života občanov, posilniť inováciu a vytvoriť bezpečný priestor pre ochranu a výmenu údajov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19 všetky členské štáty čelia tlaku na svoje vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti a táto iniciatíva Komisie prichádza v správny čas. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV je presvedčený, že prevláda všeobecná nedôvera, pokiaľ ide o spoľahlivosť systému, napriek určitým pozitívnym výsledkom zaznamenaným v mnohých rôznych krajinách. Všeobecní a ošetrujúci lekári podľa voľby pacienta sú kľúčovými článkami reťazca dôvery a istoty medzi pacientmi a používateľmi zdravotných údajov. EHSV odporúča, aby boli aktívne zapojení do informovania občanov o prínose výmeny zdravotných údajov pre nich ako jednotlivcov a pre všetkých. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V záujme využitia potenciálu zdravotných údajov Komisia predložila legislatívny návrh na vytvorenie európskeho priestoru pre zdravotné údaje s cieľom umožniť jednotlivcom, aby prevzali kontrolu nad svojimi vlastnými zdravotnými údajmi a umožnili ich používanie na zabezpečenie poskytovania lepšej zdravotnej starostlivosti. Zároveň chce EÚ umožniť, aby plne využívala potenciál ponúkaný bezpečnou a zabezpečenou výmenou, používaním a opätovným používaním zdravotných údajov bez súčasných prekážok. EHSV podporuje túto všeobecnú myšlienku. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Občania EÚ budú mať možnosť prístupu a zdieľania svojich údajov v reálnom čase, pričom si nad nimi zachovajú väčšiu kontrolu. Európsky priestor pre zdravotné údaje umožní účinnejšiu, dostupnejšiu a odolnejšiu zdravotnú starostlivosť a lepšiu kvalitu života, pričom jednotlivcom poskytne kontrolu nad ich zdravotnými údajmi a uvoľní potenciál dátového hospodárstva. EHSV a organizovaná občianska spoločnosť sa opäť domnievajú, že EÚ musí využiť skutočnosť, že ľudia budú takejto iniciatíve otvorení, pokiaľ porozumejú projektu a prínosom koncepcie. |
| --- | --- |

3.5

4.   Výzvy spojené s používaním zdravotných údajov: riziká a príležitosti

| 4.1 | EHSV považuje za nevyhnutné, aby si členské štáty uvedomili, že sú potrebné investície na podporu tohto projektu a že v súčasnosti sa zároveň zvažuje niekoľko ďalších strategických priorít. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Skutočnosť, že európsky priestor pre zdravotné údaje nadväzuje na všeobecné nariadenie o ochrane údajov (2), akt o správe údajov (3), návrh aktu o údajoch (4) a smernicu o sieťovej a informačnej bezpečnosti (5), poskytuje občanom rozmer dôvery a transparentnosti. Ako horizontálne rámce tieto predpisy poskytujú pravidlá (vrátane bezpečnostných opatrení), ktoré sa uplatňujú na odvetvie zdravotnej starostlivosti. Skutočnosťou však je mimoriadne citlivá povaha zdravotných údajov, ktorá sa musí riadne zohľadniť. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Viac ako polovica členských štátov nemá osobitné právne predpisy o opätovnom používaní elektronických zdravotných údajov, napríklad pri výskume, tvorbe politík alebo na regulačné účely, a opierajú sa o ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov, pričom často využívajú súhlas so spracovaním zdravotných údajov (6). Táto situácia vedie k obmedzenému opätovnému používaniu zdravotných údajov. Všetky členské štáty nemajú príslušný orgán pre prístup k zdravotným údajom, ale v krajinách, kde takýto subjekt existuje, počet žiadostí o použitie zdravotných údajov v projektoch výskumu a tvorby politík rýchlo rastie (7), čo poukazuje na záujem o takýto systém a úroveň potláčania dopytu. EHSV chápe a domnieva sa, že aj táto koncepcia potvrdzuje potrebu takejto stratégie. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Európsky priestor pre zdravotné údaje umožní inovačný prístup k registrácii rakoviny s potenciálnymi alternatívami na zhromažďovanie včasných, geolokalizovaných informácií o rôznych druhoch rakoviny. Mohol by sa tak získať obraz o skutočnom stave rôznych druhov rakoviny v EÚ v reálnom čase. Zároveň by sa mohli zistiť trendy, rozdiely a nerovnosti medzi členskými štátmi a regiónmi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Čo je dôležitejšie, mohla by sa zjednodušiť identifikácia výziev a konkrétnych oblastí činností, do ktorých je nutné investovať, a ďalších opatrení na úrovni EÚ, ako aj na národnej a regionálnej úrovni. Cielenejšie, efektívnejšie a dostupnejšie by boli napríklad aj skríning rakoviny a starostlivosť o onkologických pacientov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kybernetická bezpečnosť zohráva zásadný význam v živote ľudí. Prínosy technológií sú obrovské a ak sa týkajú osobných údajov, ich potenciál je ešte vyšší, ale zároveň aj riziko straty dôležitých a hodnotných informácií. EHSV si uvedomuje súvisiace riziká a vzhľadom na nedávne príklady z rôznych členských štátov je nevyhnutné konať. Veľmi dôležitá je koordinovaná stratégia v oblasti boja proti „kybernetickému pirátstvu“ a zvýšenia úrovne kybernetickej bezpečnosti. Bez tohto druhu investícií je návrh zbytočný. |
| --- | --- |

4.6

5.   Riadenie, financovanie a interakcie s ostatnými politikami v oblasti zdravia

| 5.1 | EHSV je pevne presvedčený, že tento projekt je príležitosťou na posilnenie postavenia EÚ a lepšie využívanie silnejších práv a záruk v súvislosti so zdravotnými údajmi EÚ. Má zjednodušiť prístup k zdravotným údajom a ich výmenu s ďalšími zdravotníckymi pracovníkmi bez toho, aby bolo potrebné zbytočne opakovať tie isté testy. Jednoduchší prístup k interoprabilným údajom vysokej kvality zároveň uľahčí inováciu a rozvoj nových spôsobov liečby, nových očkovacích látok a personalizovanej medicíny. Na dosiahnutie týchto cieľov je preto potrebná riadna koordinácia medzi všetkými zainteresovanými stranami – systémami verejného zdravotníctva, vládami, občanmi, tvorcami politík a osobami zodpovednými za komunikáciu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV súhlasí a tým, že investovanie do digitalizácie znamená investovanie do lepšej zdravotnej starostlivosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov. EHSV však chápe aj to, že členské štáty majú príležitosť lepšie využiť zdroje z európskych finančných systémov, najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako hlavného piliera európskeho plánu obnovy, NextGenerationEU, ktorého cieľom je poskytovať finančnú pomoc členským štátom na boj proti hospodárskym a sociálnym dôsledkom pandémie ochorenia COVID-19 a na zvýšenie odolnosti európskeho hospodárstva voči budúcim otrasom. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV poukazuje na prínosy kombinovania investícií do infraštruktúry, ktorá umožňuje digitalizáciu a pokrok pre všetky regióny. Nemá zmysel začínať projekty takéhoto rozsahu bez primeranej siete alebo infraštruktúry, či bez investovania do zlepšenia odbornej prípravy a digitálnej gramotnosti občanov. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV podporuje myšlienku, aby členské štáty a subjekty zapojené do európskeho priestoru pre zdravotné údaje spolu s ďalšími sektormi mohli využiť viac ako 480 miliónov EUR z programu Digitálna Európa, Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont Európa. Z programu Digitálna Európa sa podporí aj zavádzanie potrebnej infraštruktúry na bezpečné cezhraničné sprístupnenie zdravotných údajov a na vytvorenie spoločných dátových priestorov. EHSV konštatuje, že tieto investície istý čas potrvajú a že očakávania občanov sa musia zosúladiť s harmonogramom týchto investícií. |
| --- | --- |

5.4

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach uľahčilo svojimi strategickými plánmi vytvorenie európskych výskumných infraštruktúr špecializovaných na údaje z výskumu v oblasti zdravia, zbierky biobánk, údaje týkajúce sa diagnostického zobrazovania a iné. Podrobnosti nájdete na: https://roadmap2021.esfri.eu/.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 1.

3

(4)  Návrh nariadenia o harmonizovaných pravidlách týkajúcich sa spravodlivého prístupu k údajom a ich používania (akt o údajoch), COM(2022) 68 final.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

5

(6)  Hansen J. a ďalší: Assessment of the EU Member States' rules on health data in the light of GDPR (Posúdenie pravidiel členských štátov EÚ v oblasti zdravotných údajov vzhľadom na GDPR), dostupné na https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf.

6

Assessment of the EU Member States' rules on health data in the light of GDPR (Posúdenie pravidiel členských štátov EÚ v oblasti zdravotných údajov vzhľadom na GDPR),

(7)  Podľa nadchádzajúceho posúdenia vplyvu pripojeného k návrhu (s. 15).

7

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/129

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 a (EÚ) 2019/1753 a rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754

[COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

(2022/C 486/17)

| Spravodajca: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Paulo BARROS VALE

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 11. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 118 ods. 1 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 227/2/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 11. 5. 2022

Právny základ

článok 118 ods. 1 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

8. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

227/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa ochrany zemepisných označení priemyselných a remeselných výrobkov na úrovni EÚ, ktorá vypĺňa legislatívne vákuum v súvislosti s týmito druhmi výrobkov. Regionálna identita a tradičné know-how by mali byť chránené a právne predpisy v tejto oblasti sú dôležitým nástrojom rozvoja regiónov, keďže ochrana zemepisným označením chráni výrobcov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že ochrana zemepisných označení podporuje rozvoj regiónov, najmä menej rozvinutých regiónov, pretože pomáha výrobcom tým, že im zaručuje uznanie ich výrobkov a ochranu pred napodobňovaním. V dôsledku toho vznikajú kvalifikovanejšie a lepšie platené pracovné príležitosti, čo priťahuje obyvateľov a motivuje ich ostať na danom území, a podporuje sa udržateľný cestovný ruch, najmä špecializovaná cestovný ruch založený na povesti regiónu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisia predkladá návrh nariadenia o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov. EHSV si nie je istý, či je táto možnosť vhodnejšia ako možnosť rozšíriť existujúci rámec pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, vína a liehoviny aj na priemyselné a remeselné výrobky. Táto druhá možnosť by mohla zabrániť znásobovaniu právnych predpisov, postupov a orgánov vytvorením jednotného systému ochrany pre každé zemepisné označenie, ktorý by sa uplatňoval na akúkoľvek typológiu výrobku. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV považuje za nevyhnutné, aby bol symbol zemepisného označenia príťažlivý a prispôsobený všetkým novým formám komunikácie, počnúc tradičnými etiketami až po najmodernejšiu digitálnu komunikáciu. Mal by u spotrebiteľa posilniť vnímanie kvality a dôveru a pomôcť výrobcom pri ich komunikácii. EHSV sa domnieva, že by sa mohla zvážiť aktualizácia súčasného symbolu chráneného zemepisného označenia, ako sa uvádza v prílohe k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013 (1), a vytvorenie príručky vizuálneho označenia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV považuje za nevyhnutné, aby bol proces presunu ochrany zemepisných označení z vnútroštátnej úrovne na úroveň EÚ rýchly a jednoduchý. Je dôležité, aby sa nepredlžovalo paralelné používanie týchto dvoch systémov, čo spôsobuje nejasnosti pre spotrebiteľov a výrobcov. Členské štáty, ktoré už využívajú ochranu zemepisného označenia podľa Lisabonskej dohody, by mali mať čo najskôr možnosť zaviesť označenie EÚ, a tým posilniť vnímanie kvality svojich výrobkov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV odporúča, aby Komisia pozorne sledovala konflikty, ktoré môžu vzniknúť v procesoch certifikácie, najmä s tretími krajinami, a uplatňovala svoju vyjednávaciu silu. Rozhodnutie o udelení osvedčenia by mal nepochybne prijať Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO), ktorý je uznaný ako subjekt príslušný vo veciach priemyselného vlastníctva, ale mal by sa vytvoriť komunikačný kanál medzi oboma stranami na preskúmanie pochybností, ktoré môžu viesť k sporom. Cezhraničné regióny (v rámci EÚ aj mimo nej) môžu čeliť osobitným výzvam, pokiaľ ide o dosiahnutie konsenzu, ktorý je nevyhnutný na ochranu výrobcov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.6

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Cieľom návrhu Komisie je zabezpečiť ochranu zemepisných označení (ZO (2)) pre remeselné a priemyselné výrobky na úrovni Únie. Remeselné a priemyselné výrobky sú vylúčené zo súčasného mechanizmu ochrany zemepisných označení, ktorý sa vzťahuje len na poľnohospodárske výrobky a potraviny, vína a liehoviny. V EÚ sa vyrába mnoho remeselných a priemyselných výrobkov s jedinečnými vlastnosťami spojenými s ich regiónom pôvodu, ktoré sú opakovane napodobňované a falšované a ktoré sa musia naliehavo chrániť. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Chýbajúci celoeurópsky ochranný mechanizmus a právna neistota vyplývajúca z rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov alebo ich absencie sťažuje ochranu remeselných a priemyselných výrobkov s jedinečnými vlastnosťami súvisiacimi s ich regiónom pôvodu. Tieto nedostatky môžu spôsobiť zánik výrobkov a súvisiacich zručností. Výrobky regionálnej identity, ktoré majú jedinečné vlastnosti a sú súčasťou tradície a identity regiónov, sa musia zachovať a využívať s cieľom podporiť rozvoj regiónov, šíriť špecializované know-how a prilákať obyvateľov a motivovať ich, aby ostali. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EÚ v novembri 2019 pristúpila k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (3). Teraz je potrebné vytvoriť legislatívny rámec, ktorý Únii umožní predložiť zoznam jej zemepisných označení, ktoré majú byť chránené systémom, čím sa európskym výrobcom umožní požívať túto ochranu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ako už EHSV uviedol (4), považuje ochranu zemepisných označení za cenný nástroj pre európskych výrobcov a podporuje vytvorenie harmonizovaného systému ochrany zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov. EHSV sa domnieva, že tento systém pomáha výrobcom účinnejšie prezentovať svoje kvalitné výrobky na globalizovanom, liberalizovanom a konkurenčnom trhu, čo má ešte výraznejší pozitívny vplyv na menej rozvinuté regióny. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV túto pozíciu podporil už v roku 2015 vo svojom stanovisku na tému Zemepisné označenia nepoľnohospodárskych výrobkov v EÚ (5). EHSV víta rozšírenie ochrany zemepisných označení na nepoľnohospodárske výrobky prostredníctvom regulácie na úrovni EÚ, no zároveň odporúča, aby nový systém mohol v rámci možností prevziať existujúci rámec pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, vína a liehoviny. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV sa domnieva, že ochrana zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov môže mať pozitívny vplyv vo viacerých aspektoch: kvalita výrobkov, ktorá je potrebná na splnenie kritérií ochrany zemepisným označením, čo spotrebiteľom poskytne istotu; prilákanie a udržanie ľudí v regióne vytvorením kvalifikovanejších a lepšie platených pracovných miest a hrdosť a dobré meno vyplývajúce z pocitu príslušnosti k regiónu s jedinečnými charakteristikami; rozvoj udržateľného cestovného ruchu a ochrana pred škodami spôsobenými napodobňovaním a falšovaním. |
| --- | --- |

2.6

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | Návrh Komisie vychádza z ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúcich sa duševného vlastníctva a spoločnej obchodnej politiky (6). Jeho cieľom je vytvoriť spoločný systém ochrany remeselných a priemyselných výrobkov (jednotné európske právo duševného vlastníctva) a zaviesť centralizované opatrenia v oblasti udeľovania povolení, koordinácie a dohľadu v súlade s lisabonským systémom, čím sa uplatní dohoda uzavretá podpísaním Ženevského aktu. Zvoleným nástrojom je samostatné nariadenie v nadväznosti na existujúce nariadenie pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, víno a liehoviny. Uskutočnili sa konzultácie so zainteresovanými stranami, ktoré vo všeobecnosti podporujú vytvorenie osobitného systému zemepisných označení. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V posúdení vplyvu sa analyzovali tri strategické možnosti politiky, ako aj zachovanie súčasného regulačného rámca, ktorá je rozdelený a poskytuje slabú ochranu na medzinárodnej úrovni: Možnosť politiky 1 – Rozšírenie systému ochrany ZO poľnohospodárskych výrobkov na ZO remeselných a priemyselných výrobkov; Možnosť politiky 2 – Samostatné nariadenie EÚ, ktorým sa vytvorí osobitná ochrana ZO; Možnosť politiky 3 – Reforma ochranných známok. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zvolená bola možnosť 2 vo forme návrhu nariadenia o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov. EHSV si nie je istý, že ide o najlepšiu možnosť, pretože ak je cieľom návrhu prijať rovnaký systém ako pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, vína a liehoviny, mohlo by byť jednoduchšie rozšíriť existujúci rámec na remeselné a priemyselné výrobky (možnosť 1). V rámci prebiehajúceho preskúmania v agropotravinárskom sektore by bola začlenená táto nová trieda výrobkov, čím by sa harmonizovali postupy uznávania zemepisných označení bez znásobovania právnych predpisov, postupov a orgánov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pokiaľ ide o územnú súvislosť, EHSV podporuje zvolenú možnosť chráneného zemepisného označenia (CHZO) namiesto chráneného označenia pôvodu (CHOP). Nepovažuje za nevyhnutné, aby sa ochrana tohto typu výrobku obmedzovala na tie, ktoré majú vo všetkých fázach výroby, spracovania alebo prípravy pôvod vo vymedzenom regióne. Identita remeselného alebo priemyselného výrobku môže zostať zachovaná aj vtedy, ak sa jedna z týchto fáz realizuje v inom regióne, keďže táto identita vyplýva z histórie alebo spôsobu výroby. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV sa domnieva, že najvhodnejšou možnosťou by bol dvojfázový systém, najprv na vnútroštátnej úrovni a následne na úrovni EÚ. Členské štáty najlepšie poznajú charakteristiky svojho územia a výrobkov, na ktoré sa môže vzťahovať systém ochrany zemepisných označení, a nevzniká jazyková bariéra. Upozorňuje však na skutočnosť, že vnútroštátny systém by mal byť pružný, menej nákladný a mal by zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez ohľadu na ich pôvod. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV súhlasí s tým, že za fázu registrácie na úrovni EÚ bude zodpovedný úrad EUIPO (7). EUIPO je inštitúcia s rozsiahlymi skúsenosťami v oblasti priemyselného vlastníctva, s preukázanou kapacitou a spôsobilosťou na plnenie svojich povinností a má potrebné nástroje na takúto registráciu. Toto rozhodnutie je o to dôležitejšie, že umožňuje overiť, či nedochádza k nezlučiteľnosti zápisov zemepisných označení s registráciou ochranných známok a patentov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV podporuje možnosť, aby žiadosti o registráciu, zrušenie alebo zmenu špecifikácií výrobkov pre zemepisné označenia mohli predkladať skupiny výrobcov priamo úradu EUIPO, ak pochádzajú z členského štátu, ktorý žiada o výnimku z povinnosti určiť príslušný orgán pre riadenie vnútroštátnej fázy zápisu do registra a iných postupov týkajúcich sa tejto kategórie výrobkov. Žiadny výrobca by nemal byť vylúčený zo systému ochrany zemepisných označení, ak spĺňa podmienky pre začlenenie do tohto systému, aj keď jeho krajina pôvodu nepovažuje za dôležité investovať do tohto nástroja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV víta možnosť vlastného vyhlásenia na overenie súladu so špecifikáciou zemepisného označenia. Predpokladá sa, že v týchto prípadoch budú členské štáty vykonávať náhodné kontroly. EHSV upozorňuje na ťažkosti spojené s takýmito kontrolami, či dokonca s konfliktmi jurisdikcií, ktoré môžu vzniknúť v prípade, že vymedzenie zemepisného označenia pokrýva viac ako jeden členský štát, alebo najmä, ak zahŕňa tretiu krajinu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV víta skutočnosť, že remeselné a priemyselné výrobky sú chránené európskym titulom, ktorý nahrádza súčasné vnútroštátne systémy. Táto možnosť zabraňuje koexistencii dvoch systémov (európskeho a vnútroštátneho) a zabezpečuje jednotný prístup. Je to obzvlášť dôležité pri uľahčovaní konania o ochrane v cezhraničných regiónoch, a to štandardizáciou postupov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vymedziť, čo je remeselný a priemyselný výrobok, ako sa uvádza v článku 3 návrhu nariadenia. Pri tejto definícii by sa mal dosiahnuť široký konsenzus medzi zainteresovanými stranami, aby nevznikali žiadne pochybnosti o tom, ktoré výrobky môžu byť chránené zemepisnými označeniami. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV sa domnieva, že do špecifikácie výrobku by sa mal zahrnúť faktor inovácie, pretože môže prispieť k ochrane a rozvoju kultúrneho dedičstva. Zmena výrobného postupu prostredníctvom inovácie, technológie alebo procesu, ktorými sa nespochybňuje kvalita, pravosť, povesť alebo vlastnosti výrobku vyplývajúce z jeho zemepisného pôvodu, nesmie byť dôvodom na zrušenie ochrany alebo vyžadovanie nového postupu podávania žiadostí. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že pri výbere a/alebo používaní názvu regiónu, ako aj pri kontrolách po certifikácii môžu nastať konflikty medzi členskými štátmi, a najmä s tretími krajinami. Môže nastať situácia, že v súvislosti s cezhraničným zemepisným označením sa nedosiahne konsenzus o nomenklatúre, ktorá sa má prijať, čo môže niektorým výrobcom brániť v prístupe k tejto ochrane, a Komisia by preto mala mať politickú právomoc rokovať o konsenze. Táto právomoc Komisie je osobitne dôležitá, pokiaľ ide o monitorovanie po certifikácii s cieľom vymedziť kritériá spravodlivého posudzovania súladu na oboch stranách hranice. |
| --- | --- |

3.12

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  Zemepisné označenie je akékoľvek označenie odkazujúce na výrobok pochádzajúci z určitej zemepisnej oblasti, ktorého špecifická kvalita, povesť alebo iná vlastnosť súvisí najmä s jeho zemepisným pôvodom.

2

(3)  Ženevský akt Lisabonskej dohody, ktorý spravuje Svetová organizácia duševného vlastníctva (WIPO), umožňuje zmluvným stranám využívať rýchlu a časovo neobmedzenú ochranu zemepisných označení na vysokej úrovni. Ženevským aktom sa aktualizuje Lisabonská dohoda a rozširuje sa rozsah jej uplatňovania na všetky zemepisné označenia.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 59.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 39.

5

(6)  Článok 118 a článok 207 ZFEÚ.

6

(7)  EUIPO – Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo.

7

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/133

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu

[COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)]

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitálne desaťročie pre deti a mládež: nová Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti (stratégia BIK+)

[COM(2022) 212 final]

(2022/C 486/18)

| Spravodajca: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Spravodajca:

Veselin MITOV

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 22. 7. 2022
  Európsky parlament, 12. 9. 2022
  Európska komisia, 28/06/2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 233/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 22. 7. 2022

Európsky parlament, 12. 9. 2022

Európska komisia, 28/06/2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

8. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

233/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia, „ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu“ (1), ako aj stratégiu s názvom „Digitálne desaťročie pre deti a mládež: nová Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti (stratégia BIK+)“ (2), ktorá prichádza včas vzhľadom na skoršie a takmer každodenné používanie internetu deťmi a v súvislosti s rastúcim dopytom po materiáloch detskej pornografie, ktorý zaznamenal Europol. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV podporuje vzdelávaciu zložku stratégie, keďže je nevyhnutné zlepšiť kompetencie, digitálnu gramotnosť a povedomie v oblasti využívania osobných údajov, aby všetky deti bez ohľadu na svoju situáciu používali internet vedome tak, aby sa chránili pred jeho možnými nebezpečenstvami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Rovnako nevyhnutná je odborná príprava zákonných zástupcov a odborná príprava v školskom, vzdelávacom či športovom prostredí atď., pretože mnohí dospelí nemajú požadované zručnosti. EHSV víta zámer Komisie organizovať kampane mediálnej gramotnosti zamerané na deti a ich zákonných zástupcov prostredníctvom uvedených sietí a multiplikátorov. Dôrazne podporuje ich rozšírenie na ďalšie organizácie organizovanej občianskej spoločnosti s cieľom zväčšiť ich vplyv a hľadať kreatívne riešenia, keďže v niektorých členských štátoch už majú dlhodobé praktické skúsenosti aj v prvej línii. Preto by sa im mala poskytnúť aj finančná podpora na ich činnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V zásade podporuje navrhované nariadenie, no má výhrady, pokiaľ ide o neprimeranosť plánovaných opatrení a riziko porušenia prezumpcie neviny, keďže jeho cieľom je zaviazať technologické spoločnosti, aby skenovali správy, fotografie alebo videá zverejnené online na odhalenie prípadného zneužívania detí a následne, ak je to „isté“, požiadali o zásah koordinačného orgánu určeného členským štátom, v kompetencii ktorého je požiadať súdny orgán alebo nezávislý správny orgán, aby vydal príkaz na zistenie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Boj proti detskej pornografii na internete je legitímny a nevyhnutný, no zavedenie súkromného systému odhaľovania určitých druhov obsahu prima facie, či už nezákonného a nebezpečného, predstavuje riziko rozsiahleho dohľadu nad všetkými virtuálnymi výmenami. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V navrhovanom nariadení sa stanovuje, že podniky by mali odhaľovať jazykové vzorce súvisiace so sexuálnym zneužívaním detí, a to pomocou umelej inteligencie na analýzu komunikácie, v ktorej dospelí nadväzujú kontakty s deťmi na účely ich sexuálneho zneužitia (tzv. grooming). Treba však uviesť, že algoritmické skenovanie v našom digitálnom živote nie je neomylné. Je preto nevyhnutné jeho obozretné a obmedzené používanie. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV navrhuje zachovať záujmy všetkých, ako je listové tajomstvo a ochrana súkromia, ktoré patria medzi ústavné požiadavky (3). Skenovanie hostingových a komunikačných služieb však predstavuje riziko, najmä pokiaľ ide o šifrovanie výmen informácií online bez medzifáz. Výbor žiada Komisiu, aby zlepšila a objasnila znenie s cieľom zachovať listové tajomstvo a chrániť súkromie. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV podporuje vytvorenie novej európskej agentúry, ktorej právomoci budú zahŕňať dve základné časti: operačné zoskupenie a výskumno-analytické zoskupenie, keďže boj proti detskej pornografii a pedofílii online si pre jeho medzinárodný rozsah vyžaduje koordináciu činností a analýz. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV by privítal zapojenie Eurojustu do štruktúry plánovanej Komisiou, pretože keď sa hovorí o koordinovanom vyšetrovaní, myslí sa tým koordinované súdne vyšetrovanie. |
| --- | --- |

1.9

2.   Prehľad opatrení navrhovaných Komisiou

| 2.1 | Komisia 11. mája 2022 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu (4), a stratégie s názvom Digitálne desaťročie pre deti a mládež: nová Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti (stratégia BIK+) (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tento balík vychádza z uznesenia Európskeho parlamentu z 26. novembra 2019 o právach dieťaťa pri príležitosti 30. výročia prijatia Dohovoru OSN o právach dieťaťa (6), zo záverov Rady o mediálnej gramotnosti a z odporúčania Rady zo 14. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti (7). |
| --- | --- |

2.2

Stratégia uvedená v oznámení

| 2.3 | Európska stratégia vytvárania lepšieho internetu pre deti z roku 2012 zohrala kľúčovú úlohu pri ochrane a posilnení postavenia detí v online prostredí, najmä vďaka sieti centier bezpečnejšieho internetu a portálu betterinternetforkids.eu, no medzičasom zastarala, keďže deti čoraz častejšie používajú svoj smartfón alebo počítač a sú od nich čoraz závislejšie, keďže ich využívajú na školské alebo voľnočasové aktivity. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandémia COVID-19 a obmedzenie pohybu zdôraznili výzvy digitálneho vzdelávania detí, učiteľov a vychovávateľov v oblasti možných nebezpečenstiev internetu. Podľa Europolu vzrástol v niektorých členských štátoch dopyt po materiáloch detskej pornografie o 25 %. V rokoch 2020 až 2021 počet hlásení detí, ktoré boli vystavené groomingu vzrástol o 16 %. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Stratégia, ktorú Komisia navrhla v máji 2022, je založená na troch pilieroch:






  — | ochrana detí pred nezákonným a škodlivým obsahom online a zlepšovanie ich pohody na internete, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

ochrana detí pred nezákonným a škodlivým obsahom online a zlepšovanie ich pohody na internete,

| — | posilnenie postavenia v digitálnej oblasti, aby deti nadobudli zručnosti, ktoré potrebujú, aby sa vedeli bezpečne a zodpovedne orientovať a vyjadrovať sa na internete, |
| --- | --- |

—

posilnenie postavenia v digitálnej oblasti, aby deti nadobudli zručnosti, ktoré potrebujú, aby sa vedeli bezpečne a zodpovedne orientovať a vyjadrovať sa na internete,

| — | aktívna účasť detí tým, že sa im poskytne právo slova a právo na ďalšie inovačné aktivity, prostredníctvom ktorých môžu zlepšovať svoje skúsenosti na internete. |
| --- | --- |

—

aktívna účasť detí tým, že sa im poskytne právo slova a právo na ďalšie inovačné aktivity, prostredníctvom ktorých môžu zlepšovať svoje skúsenosti na internete.

| 2.6 | Vychádza z rozsiahlej konzultácie s deťmi a mladými ľuďmi nazvanej #DigitalDecade4YOUth (8), ktorú od marca do augusta 2021 uskutočnila sieť European Schoolnet s podporou siete európskych centier pre bezpečnejší internet Insafe, pričom ju doplnili ďalšie rozsiahle konzultácie a je založená na práve detí byť vypočuté v každom rozhodovacom procese, ktorý sa ich týka (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V apríli a máji 2021 ju doplnil aj hromadný otvorený online kurz (MOOC) s názvom Better Internet for Kids zameraný na učiteľov, ktorého témou bola „Digitálna gramotnosť a bezpečnosť online: ako pandémia otestovala naše schopnosti“. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Občania EÚ (rodičia, učitelia, vychovávatelia atď.) mali okrem iného možnosť vyplniť prieskum online na základe rovnakých otázok ako v konzultácii #DigitalDecade4YOUth. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Zo záverov prieskumu EU Kids Online (10) z roku 2020 vyplýva, že väčšina detí používa svoj smartfón alebo počítač takmer „denne“, v skoršom veku a dlhšie. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Pandémia COVID-19 a obmedzenie pohybu ukázali, aké sú výzvy digitálneho vzdelávania detí a dospelých, ktorý sú zákonnými zástupcami (pozri akčný plán digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027 (11)). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zozbierané informácie skutočne poukazujú na to, že deti sú často vystavené škodlivému, nedovolenému alebo dokonca nezákonnému obsahu, správaniu a kontaktu. Používanie sociálnych médií a interaktívnych hier so sebou nesie riziká, ako je vystavenie nevhodnému obsahu, šikanovanie, manipulácia detí, sexuálne zneužívanie. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Podľa Europolu vzrástol počas prvých mesiacov krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v členských štátoch dopyt po materiáloch detskej pornografie o 25 % (12). National Center for Missing and Exploited Children v Spojených štátoch dostalo v roku 2021 takmer 30 miliónov hlásení o podozrení zo sexuálneho zneužívania detí a orgánom presadzovania práva bolo hlásených viac ako 4 000 nových detských obetí. Hlásenia o deťoch, ktoré boli vystavené groomingu vzrástol v rokoch 2020 až 2021 o 16 %. Osobitne ohrozené sú aj deti so zdravotným postihnutím: až 68 % dievčat a 30 % chlapcov s duševnými alebo telesným postihnutím sa stane obeťou sexuálneho násilia pred dovŕšením 18. roku života (13). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | V existujúcich právnych predpisoch EÚ (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách a všeobecné nariadenie o ochrane údajov) sú však mechanizmy overovania veku a súhlasu rodičov často neúčinné, keďže vo všeobecnosti sa pri vytváraní internetového profilu od používateľov vyžaduje, aby uviedli iba svoj dátum narodenia. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Poskytovateľom hostingových alebo komunikačných služieb online sa navrhovaným nariadením ukladá povinnosť odhaľovať, nahlasovať a odstraňovať všetky materiály týkajúce sa sexuálneho zneužívania detí online. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Stanovuje sa v ňom aj vytvorenie európskej agentúry na predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí a boj proti nemu, na uľahčovanie odhaľovania, nahlasovania a odstraňovania obsahu týkajúceho sa sexuálneho zneužívania detí online, ako aj poskytovanie podpory obetiam, ktorá má byť centrom vedomostí, odborných znalostí a výskumu v oblasti predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu. |
| --- | --- |

2.15

Všeobecné pripomienky k návrhu nariadenia

| 2.16 | Návrh nariadenia vychádza z povinností poskytovateľov služieb hostingu a vzájomnej osobnej komunikácie, ktoré sa týkajú posudzovania a zmierňovania rizík pred vydaním príkazu na zistenie, ktorý vydáva súdny orgán alebo nezávislý správny orgán určený členským štátom. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EHSV návrh v zásade podporuje, keďže sa ním dopĺňajú a zefektívňujú existujúce opatrenia, a to vďaka sankciám voči poskytovateľom služieb hostingu a vzájomnej osobnej komunikácie, ktorí sa stávajú zodpovednými za sledovanie prima facie fotografií a videí zobrazujúcich zneužívanie detí. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Má však výhrady, pokiaľ ide o riziká týkajúce sa ochrany súkromia a šifrovania konverzácií. Prípadná kontrola virtuálnej komunikácie súkromnými prevádzkovateľmi a prípadné nepodložené obvinenia sú neprimerané, pričom hrozí, že bude porušovaná prezumpcia neviny. |
| --- | --- |

2.18

3.   Konkrétne pripomienky

Vzdelávacia zložka uvedená v stratégii

| 3.1 | Je nevyhnutné vzdelávať detí a ich zákonných zástupcov o používaní sociálnych médií a iných digitálnych nástrojov, keďže deti často používajú digitálne produkty a služby určené pre dospelých, v rámci ktorých môže ich zacielenie pomocou marketingových techník a algoritmov deti povzbudzovať k tomu, aby otvárali obsah určený na zneužitie ich naivity a nedostatočnej znalosti digitálnych nástrojov, či dokonca komunikovať s nebezpečnými osobami, ktoré sa ukrývajú za hernými aplikáciami, či inými nástrojmi určenými pre deti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Často si ani deti, ani rodičia neuvedomujú množstvo osobných údajov, ktoré zverejňujú na sociálnych sieťach. Digitálne zručnosti a gramotnosť, ako aj povedomie v oblasti využívania osobných údajov sú pre deti nevyhnutné, aby používali virtuálny svet vedome. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tieto zručnosti potrebujú na usmernenie detí rodičia, vychovávatelia, učitelia, vedúci krúžkov, centrá voľného času a pod. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV považuje túto vzdelávaciu zložku za nevyhnutnú, pokiaľ ide o ochranu detí v ich digitálnom živote a ich osamostatnenie vo virtuálnom svete. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mnohí učitelia, rodičia, vychovávatelia nemajú požadované zručnosti, a preto je pre nich ťažké držať krok s technologickým vývojom.
  Táto odborná príprava musí takisto zahŕňať modul o právach dieťaťa na internete, pretože práva dieťaťa sú rovnaké online aj offline. |
| --- | --- |

3.5

Táto odborná príprava musí takisto zahŕňať modul o právach dieťaťa na internete, pretože práva dieťaťa sú rovnaké online aj offline.

| 3.6 | Táto stratégia musí byť založená na úzkej spolupráci na európskej a medzinárodnej úrovni, zintenzívnení práce s organizovanou občianskou spoločnosťou a najmä so školami.
  Je nevyhnutné, aby národné učebné plány zahŕňali praktické a povinné vyučovacie hodiny zamerané na surfovanie na internete a jeho riziká, pričom musia byť inkluzívne, vo všeobecnosti rešpektovať rozmanitosť a najmä prístupnosť. |
| --- | --- |

3.6

Je nevyhnutné, aby národné učebné plány zahŕňali praktické a povinné vyučovacie hodiny zamerané na surfovanie na internete a jeho riziká, pričom musia byť inkluzívne, vo všeobecnosti rešpektovať rozmanitosť a najmä prístupnosť.

| 3.7 | EHSV oceňuje zámer Komisie organizovať kampane v oblasti mediálnej gramotnosti zamerané na deti a ich zákonných zástupcov prostredníctvom uvedených sietí a multiplikátorov. Dôrazne podporuje ich rozšírenie na ďalšie organizácie organizovanej občianskej spoločnosti s cieľom zväčšiť ich vplyv a hľadať kreatívne riešenia, keďže v niektorých členských štátoch už majú dlhodobé praktické skúsenosti aj v prvej línii. EHSV sa domnieva, že v tejto súvislosti rozhodujúcu úlohu zohráva vzdelávanie, pretože je náprotivkom prevencie sexuálneho zneužívania detí online. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV sa pripája ku Komisii, aby podporil aktívnu úlohu detí v strategických diskusiách o nich tým, že sa im dá právo stretávať sa a združovať sa na online sociálnych platformách a zapájať sa do prípravy digitálnej stratégie. Preto víta vytvorenie novej platformy EÚ pre participáciu detí a žiada, aby názory detí boli nielen vypočuté, ale aby sa na ne aj prihliadalo. |
| --- | --- |

3.8

4.   Sankcie plánované v návrhu nariadenia

| 4.1 | Poskytovatelia služieb hostingu a vzájomnej osobnej komunikácie zatiaľ nelegálny obsah odhaľujú dobrovoľne. Komisia implicitne vyjadruje svoje poľutovanie nad zlyhaním samoregulácie a navrhuje prinútiť ich, aby konali pod hrozbou sankcií po postupe vyšetrovania vykonanom orgánmi členských štátov. Konkrétne to znamená, že poskytovatelia služieb a hostingu budú musieť prima facie skenovať všetko, čo je v obehu na ich serveroch. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV chápe, že cieľom Komisie nie je zbaviť občanov ochrany listového tajomstva, ale je znepokojený potenciálne nevhodným používaním rušivých technológií, ktoré by mohli ohrozovať ochranu súkromia, ak nebudú dostatočne vhodne navrhnuté a regulované. Cieľ je dvojaký: používať technológiu na predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí a vyhýbať sa rozsiahlemu monitorovaniu komunikácie súkromnými prevádzkovateľmi prostredníctvom algoritmov. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV sa domnieva, že postupy vývoja, testovania a používania algoritmov by sa mali regulovať, pričom by sa zainteresované subjekty mali nabádať k tomu, aby vytvorili vhodné a účinné algoritmické riadenie na zabezpečenie riadneho fungovania svojich nástrojov, alebo by sa to dokonca od nich malo vyžadovať. Považuje za potrebné, aby metódy výpočtu vysvetliteľnosti umožňovali lepšie pochopiť nástroje s cieľom poukázať na ich predpojatosť a poruchy, a tak napraviť zlú funkčnosť ešte pred tým, ako sa používatelia stanú jej obeťou. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV konštatuje, že v návrhu sa počíta s koordinovaným vyšetrovaním pod kontrolou súdneho orgánu členského štátu, no naliehavo vyzýva Komisiu, aby ho návrh vylepšila s cieľom zachovať individuálne slobody. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležitý vyvážený prístup, keďže plánovaný systém pozostáva z analýzy správ, fotografií alebo videí s cieľom odhaliť možné zneužívanie detí a v prípade „istoty“ upozorniť kompetentné orgány. Je nevyhnutné, aby mechanizmus varovania zahŕňal nevyhnutnosť, účinnosť, primeranosť a vyváženosť plánovaných opatrení. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pripomína, že Súdny dvor vo veci Schrems I (14) rozhodol, že právne predpisy umožňujúce orgánom verejnej moci získať prístup k obsahu elektronickej komunikácie na všeobecnom základe ohrozuje podstatu práva na rešpektovanie súkromného života, ako je zaručené v Charte základných práv. Digitalizácia obsahu zaznamenaného na serveri, čo zahŕňa analýzu všetkej komunikácie prechádzajúcej cez server, preto vyvoláva pochybnosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zodpovednosť za vysledovanie bude spočívať na platformách a/alebo sociálnych médiách, ktoré by preto mohli byť požiadané, aby sledovali materiály týkajúce sa zneužívania detí, a to pod hrozbou pokuty do výšky 6 % ich celosvetového obratu. Mali by využívať umelú inteligenciu a odhaľovať jazykové vzory, aby komunikáciu, v rámci ktorej dospelí praktizujú grooming bolo možné blokovať. Primerané používanie algoritmických skenerov je teda nevyhnutné, aby sa predišlo chybám, ktoré by mohli viesť k nepodloženým obvineniam, keďže nie sú neomylné. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komisia takisto plánuje, aby bolo pre platformy povinné posúdiť riziko zneužitia ich služieb na šírenie detskej pornografie alebo na grooming, a plánuje tiež podporiť „komplexný kódex správania EÚ pre koncipovanie primerané veku“ na základe všeobecných podmienok, ktoré v EHSV vyvolávajú veľké pochybnosti (15). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komisia upresňuje, že členské štáty budú musieť určiť nezávislý orgán zodpovedný za monitorovanie toho, či si platformy plnia svoje povinnosti, orgán, ktorý bude mať právomoc v prípade potreby požiadať súdny orgán alebo správny orgán o vydanie príkazu na zistenie, ktorý je časovo obmedzený a zameraný na konkrétny typ obsahu v danej službe, a požiadať dotknutú spoločnosť, aby vyhľadala obsah súvisiaci so sexuálnym zneužívaním detí alebo s groomingom, prípadne manipuláciou dieťaťa s cieľom jeho sexuálneho zneužitia. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Ak sa tieto nezávislé orgány domnievajú, že služba je pre deti príliš riskantná, mohli by vyžadovať, aby poskytovatelia služieb hostingu a vzájomnej osobnej komunikácie digitalizovali svoj obsah a výmeny počas určitého obdobia. EHSV by uprednostnil, keby uplatňovanie tohto ustanovenia podliehalo účinnej a predbežnej kontrole súdneho orgánu členského štátu v jeho funkcii ochrancu osobných slobôd, pričom zlučiteľnosť takéhoto typu príkazu s Chartou základných práv považuje za spornú. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Ak by sa nariadenie prijalo v jeho súčasnej podobe, technologické spoločnosti by boli povinné monitorovať svoje platformy na odhaľovanie zneužívania detí pomocou algoritmov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Hoci cieľ je chvályhodný, EHSV sa domnieva, že existuje riziko obmedzenia rešpektovania súkromnej korešpondencie online, práva na súkromie a narušenia ochrany osobných údajov a že by sa malo vynaložiť maximálne úsilie na to, aby sa tomu zabránilo. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EHSV navrhuje chrániť záujmy všetkých ľudí, keďže niektoré z nich sú ústavnými požiadavkami, ako je to v prípade listového tajomstva a ochrany súkromia (16). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Poukazuje na to, že predpokladaná všeobecná povinnosť skenovania hostingových a komunikačných služieb predstavuje riziko pre všetky techniky určené na zabezpečenie listového tajomstva, ako je šifrovanie bez medzifáz. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Komisia ďalej uznáva, že nájsť komunikácie, v rámci ktorých dospelí praktizujú grooming, je „vo všeobecnosti najrušivejšie pre používateľov“, pretože si to vyžaduje „automaticky čítať vzájomnú osobnú komunikáciu“. |
| --- | --- |

4.15

5.   Vytvorenie novej európskej agentúry

| 5.1 | V návrhu nariadenia sa predpokladá vytvorenie nezávislej európskej agentúry so sídlom v Haagu, vedľa Europolu, s rozpočtom 26 miliónov EUR, ktorá bude zodpovedná za analýzu nahlasovaní nezákonného materiálu, koordináciu databáz odtlačkov prstov a nezákonných materiálov a za pomoc spoločnostiam pri hľadaní spoľahlivých technológií.
  Slúžila by aj ako sprostredkovateľ medzi technologickými spoločnosťami, orgánmi presadzovania práva a obeťami. |
| --- | --- |

5.1

Slúžila by aj ako sprostredkovateľ medzi technologickými spoločnosťami, orgánmi presadzovania práva a obeťami.

| 5.2 | EHSV víta skutočnosť, že právomoci tejto agentúry budú rozdelené do dvoch základných častí: operačné zoskupenie a výskumno-analytické zoskupenie, keďže význam boja proti detskej pornografii a pedofílii online si vyžaduje koordináciu operácií a analýz. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prevádzkový aspekt má zásadný význam a zdôvodňuje jej úzku spoluprácu s Europolom, ktorého efektívnosť už netreba dokazovať. Európsky a medzinárodný rozsah sexuálneho zneužívania detí na internete odôvodňuje existenciu tejto agentúry. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV by privítal zapojenie Eurojustu do operácií štruktúry plánovanej Komisiou, pretože keď sa hovorí o koordinovanom vyšetrovaní, myslí sa tým koordinované súdne vyšetrovanie. |
| --- | --- |

5.4

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

(2)  COM(2022) 212 final.

2

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

3

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

(4)  COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD).

4

(5)  COM(2022) 212 final.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 2.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

7

(8)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/node/10942.

8

(9)  Článok 12 Dohovoru o právach dieťaťa.

9

(10)  EU Kids Online.

10

EU Kids Online

(11)  COM(2020) 624 final.

11

(12)  https://www.europol.europa.eu/covid-19/covid-19-child-sexual-exploitation.

12

(13)  Children with disabilities.

13

Children with disabilities

(14)  Vec C-362/14, bod 94.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

(16)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

16

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/139

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o zmluvy o finančných službách uzavreté na diaľku, a ktorou sa zrušuje smernica 2002/65/ES

[COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

(2022/C 486/19)

| Spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 18. 5. 2022
  Rada Európskej únie, 23. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 229/0/3 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 18. 5. 2022

Rada Európskej únie, 23. 5. 2022

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

8. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

229/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta iniciatívu Komisie, ktorou sa mení smernica 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o zmluvy o finančných službách uzavreté na diaľku, a ktorou sa zrušuje smernica 2001/65/ES. Vyžaduje si to vývoj spoločnosti a jej správanie, nové technické riešenia, ktoré sa objavujú, a posilnenie jednotného trhu ako prostriedku na zabezpečenie voľného pohybu finančných služieb a pravidiel ochrany spotrebiteľa. Kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 bola neuveriteľným testom odolnosti EÚ a priniesla nové trendy a idey, ktorými sa treba zoberať. EHSV takisto podporuje tento návrh z tohto hľadiska. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci EHSV súhlasí s návrhom, trvá na tom, že je potrebné investovať do digitálnej a finančnej gramotnosti občanov, aby spotrebitelia dokázali správne pochopiť svoje práva a povinnosti týkajúce sa finančných zmlúv uzavretých na diaľku, najmä právo na odstúpenie od zmluvy a právo na viac informácií v predzmluvnej fáze. Členské štáty musia investovať do strategického komunikačného programu s cieľom posilniť potenciál jednotného trhu v súlade so základnými právami spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že zásadný význam má vyvážený prístup medzi skúsenosťou v digitálnom prostredí a reálnom svete. EHSV podporuje pokrok, ktorý prináša technologická inovácia, ale zdôrazňuje aj to, že kontakt s ľuďmi je stále nevyhnutný, pokiaľ ide o objasnenie a ochranu údajov. Keďže digitalizácia a modernizácia sú veľmi dôležité z hľadiska zlepšovania blahobytu občanov, EHSV tiež poukazuje na to, že medzi členskými štátmi a dokonca medzi regiónmi stále existuje mnoho rozdielov, pričom niektoré požadujú zachovanie viacerých „fyzických“ infraštruktúr s cieľom podporiť miestne spoločenstvo. EHSV sa domnieva, že zapojenie miestnych samospráv do rozhodovacích procesov finančných spoločností, najmä pokiaľ ide o existenciu fyzickej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach, by mohlo pomôcť podporiť miestne komunity. EHSV žiada, aby sa zaručilo právo požiadať o „ľudský zásah“ v oblasti finančných služieb na diaľku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV a organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú v ňom zastúpené, veria v potenciál jednotného trhu ako nástroja na posilnenie európskeho projektu. Zvyšovanie dôvery v naše finančné systémy je základnou zásadou, ktorá podporuje spoločnosť v oblasti poskytovania finančných služieb spotrebiteľom. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje aj na to, že je potrebné dôsledne investovať do kybernetickej bezpečnosti. Občania si musia byť vedomí rizík spojených s uzavieraním zmlúv na diaľku. Viac než to však potrebujú mať pocit, že môžu systému dôverovať, ak chceme posilniť jednotný trh a voľný pohyb finančných služieb, ktoré sú čoraz relevantnejšie, najmä po pandémii covidu, a obzvlášť v súvislosti s rozvojom činností elektronického obchodu a digitálnych služieb. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV pripomína Komisii potrebu zosúladiť tento návrh so smernicou o právach spotrebiteľov. Po mnohých úspechoch spojených so smernicou o právach spotrebiteľov a vzhľadom na spustenie nového programu pre spotrebiteľov (1) je tento osobitný spis o finančných službách na diaľku dokonale načasovanou príležitosťou na posilnenie dodržiavania práv spotrebiteľov a zvýšenie investícií podnikov v tejto oblasti. EHSV vyzýva na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti s cieľom lepšie sa pripraviť na budúce vykonávanie smernice a monitorovať ho. Ide o dobrý príklad oblasti, v ktorej môžu organizácie občianskej spoločnosti podporovať lepšie životné prostredie a prispievať k nemu a pomôcť zabezpečiť pozitívny prístup. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mechanizmy umelej inteligencie môžu poskytnúť bezpečné a spoľahlivé prostredie pre tento návrh smernice. EHSV chápe silu inovácií pre spoločnosť a zasadzuje sa za to, aby sa spotrebiteľom a podnikom poskytlo v tejto konkrétnej oblasti bezpečné a moderné prostredie. EHSV sa už dlhšie venuje tomuto okruhu činnosti a dôrazne odporúča, aby sa umelá inteligencia využívala na vybudovanie lepšieho a integrovanejšieho jednotného trhu, ktorý podporuje občanov a zabezpečuje bezpečné operácie v rámci finančného systému (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV tvrdí, že EÚ môže zaviesť osvedčené postupy týkajúce sa regulácie finančných služieb na diaľku s ohľadom na ciele a zásady jednotného trhu. Tento návrh sa zaoberá príslušnými opatreniami, ktoré sa týkajú podnikov a spotrebiteľov, ale EHSV trvá na tom, že je potrebné objasniť činnosti podnikov so sídlom mimo EÚ, ktoré môžu mať vplyv na európskych občanov. EHSV sa domnieva, že sa musí riešiť a náležite rešpektovať aj potreba harmonizácie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva na prijatie opatrení týkajúcich sa „pravidiel a noriem zverejňovania“ súvisiacich s citlivým procesom poskytovania finančných služieb na diaľku. Je nevyhnutné harmonizovať pravidlá, ktorými sa riadi reklama na tieto služby, aby sa zabránilo nekalej súťaži a oslabovaniu systému. Ak bude komunikácia presvedčivá, očakáva sa, že výsledky budú prínosom pre podniky a občanov a budú mať pozitívny vplyv na správanie spotrebiteľov, a to aj pokiaľ ide o udržateľnosť. EHSV tiež trvá na tom, že sa musia zapojiť spotrebiteľské organizácie, aby sa umožnil lepší dialóg medzi podnikmi a občanmi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa napokon domnieva, že v záujme lepšieho vykonávania smernice a skutočného využitia jej zásad sú investície do infraštruktúry nevyhnutné na dosiahnutie lepších výsledkov. Občania môžu mať nepochybne prospech z lepších a transparentnejších služieb, ale nato je potrebné mať prístup k 5G, úplnému pokrytiu sieťou a iným infraštruktúrnym zariadeniam vo všetkých oblastiach, čo zďaleka nie je bežnou realitou. EHSV vyzýva na lepšie a efektívnejšie využívanie finančných zdrojov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom riešiť túto otázku investícií a zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Cieľom smernice 2002/65/ES o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku je zabezpečiť voľný pohyb finančných služieb na jednotnom trhu harmonizáciou určitých pravidiel ochrany spotrebiteľa v tejto oblasti, ako aj zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. Je dôležité zdôrazniť, že už nedávno bolo prijatých niekoľko smerníc a nariadení, ktorými sa stanovujú vysoké normy ochrany spotrebiteľa, a prínosom návrhu novej smernice je poskytnúť záchrannú sieť v prípadoch, keď táto ochrana chýba alebo by mohla chýbať. Pokiaľ neexistujú žiadne právne predpisy EÚ týkajúce sa konkrétneho produktu ani žiadne horizontálne pravidlá EÚ vzťahujúce sa na finančnú službu spotrebiteľom, smernica sa uplatňuje horizontálne na každú súčasnú alebo budúcu službu bankového, úverového, poistného, osobného dôchodkového, investičného alebo platobného charakteru zazmluvnenú prostredníctvom komunikácie na diaľku (t. j. bez súčasnej fyzickej prítomnosti obchodníka a spotrebiteľa). V smernici sa stanovujú informácie, ktoré sa majú spotrebiteľovi poskytnúť pred uzavretím zmluvy na diaľku (predzmluvné informácie), v prípade určitých finančných služieb sa poskytuje právo na odstúpenie od zmluvy a stanovujú sa pravidlá týkajúce sa nevyžiadaných služieb a nevyžiadanej komunikácie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Za uplynulých 20 rokov sa poskytovanie finančných služieb spotrebiteľom na diaľku rýchlo zmenilo. Poskytovatelia a spotrebitelia finančných služieb prestali používať fax a na scénu vstúpili noví aktéri, napr. finančno-technologické spoločnosti, s novými obchodnými modelmi a novými distribučnými kanálmi (napr. finančné služby predávané online). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom návrhu Komisie je zjednodušiť a zmodernizovať legislatívny rámec zrušením existujúcej smernice o poskytovaní finančných služieb spotrebiteľom na diaľku a zároveň zahrnúť relevantné aspekty spotrebiteľských práv týkajúcich sa zmlúv o finančných službách uzavretých na diaľku v rámci rozsahu pôsobnosti horizontálne uplatniteľnej smernice o právach spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nemení sa celkový cieľ právneho predpisu, t. j. podporovať poskytovanie finančných služieb na vnútornom trhu pri súčasnom zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa. Tento cieľ sa dosahuje piatimi rôznymi spôsobmi:






  — | úplnou harmonizáciou: pravidlá budú podobné pre všetkých poskytovateľov finančných služieb a spotrebiteľom budú zaručené rovnaké práva vo všetkých členských štátoch EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

úplnou harmonizáciou: pravidlá budú podobné pre všetkých poskytovateľov finančných služieb a spotrebiteľom budú zaručené rovnaké práva vo všetkých členských štátoch EÚ,

| — | predzmluvnými informáciami: včasné prijímanie kľúčových informácií jasným a zrozumiteľným spôsobom, či už elektronicky, alebo na papieri, zabezpečuje potrebnú transparentnosť a posilňuje postavenie spotrebiteľa. V tejto súvislosti sa návrh zameriava na reguláciu toho, aké predzmluvné informácie sa majú poskytovať, ako a kedy, |
| --- | --- |

—

predzmluvnými informáciami: včasné prijímanie kľúčových informácií jasným a zrozumiteľným spôsobom, či už elektronicky, alebo na papieri, zabezpečuje potrebnú transparentnosť a posilňuje postavenie spotrebiteľa. V tejto súvislosti sa návrh zameriava na reguláciu toho, aké predzmluvné informácie sa majú poskytovať, ako a kedy,

| — | právom na odstúpenie od zmluvy: právo na odstúpenie od zmluvy je základným právom spotrebiteľa. V oblasti finančných služieb má osobitný význam, keďže určité produkty a služby sú zložité a môžu byť náročné na pochopenie, |
| --- | --- |

—

právom na odstúpenie od zmluvy: právo na odstúpenie od zmluvy je základným právom spotrebiteľa. V oblasti finančných služieb má osobitný význam, keďže určité produkty a služby sú zložité a môžu byť náročné na pochopenie,

| — | spravodlivosťou na internete: zmluvy o finančných službách sa čoraz častejšie uzatvárajú pomocou elektronických prostriedkov. S cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa sa preto v návrhu stanovujú osobitné pravidlá na ochranu spotrebiteľov pri uzatváraní zmlúv o finančných službách pomocou elektronických prostriedkov, |
| --- | --- |

—

spravodlivosťou na internete: zmluvy o finančných službách sa čoraz častejšie uzatvárajú pomocou elektronických prostriedkov. S cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa sa preto v návrhu stanovujú osobitné pravidlá na ochranu spotrebiteľov pri uzatváraní zmlúv o finančných službách pomocou elektronických prostriedkov,

| — | presadzovaním práva: návrhom sa rozširujú pravidlá týkajúce sa presadzovania a sankcií, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v zmysle smernice 2011/83/EÚ o právach spotrebiteľov (ďalej len „smernica o právach spotrebiteľov“) na zmluvy o finančných službách uzavretých na diaľku. |
| --- | --- |

—

presadzovaním práva: návrhom sa rozširujú pravidlá týkajúce sa presadzovania a sankcií, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v zmysle smernice 2011/83/EÚ o právach spotrebiteľov (ďalej len „smernica o právach spotrebiteľov“) na zmluvy o finančných službách uzavretých na diaľku.

3.   Finančné služby a jednotný trh

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 EÚ ako celok čelí vážnym výzvam, o. i. ruskej agresii na Ukrajine a finančnej kríze. Je nespochybniteľné, že to otriaslo dôverou spotrebiteľov. Okrem toho je potrebné riešiť vysokú úroveň zadlženosti domácností, ktorá stále pretrváva. Táto skutočnosť sa musí zohľadniť v kontexte všetkých opatrení týkajúcich sa finančných politík. Spotrebitelia musia dôverovať systému, čo má zásadný význam pre budovanie dôvery a zabezpečenie obnovy našich hospodárstiev a spoločnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebná harmonizácia. Tá však nesmie ohroziť ani poškodiť občanov. Je potrebné pochopiť, že nie všetci občania napredujú rovnakým tempom, pokiaľ ide o digitalizáciu, a v tomto procese by sa nemalo zabúdať na nikoho. EHSV sa domnieva, že investície do finančnej gramotnosti by mali byť prioritou, ktorá je úzko spätá s návrhom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je dôležité zabezpečiť, aby ochrana údajov bola stredobodom tohto procesu. Európski občania musia mať dôveru vo výmenu údajov na právne účely a v záujme spotrebiteľských práv, čo možno dosiahnuť len prostredníctvom silného a spoľahlivého systému. Ochrana údajov je v súčasnosti v popredí záujmu občanov a kybernetická bezpečnosť je kľúčom k zlepšeniu komunikácie o finančných službách na diaľku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je nevyhnutné zabezpečiť, aby bol tento návrh zosúladený so smernicou o právach spotrebiteľov. Takisto je dôležité zabezpečiť, aby zásady nového programu pre spotrebiteľov (3) boli stredobodom tejto koncepcie. EHSV sa domnieva, že organizovaná občianska spoločnosť a sociálni partneri môžu v tomto procese zohrávať pozitívnu úlohu, najmä pokiaľ ide o pomoc občanom pri ochrane ich práv, ale aj vytváranie dobrej atmosféry, v ktorej môžu podniky súťažiť a vytvárať lepšie a zrozumiteľnejšie služby pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mechanizmy umelej inteligencie sú kľúčom k tomuto návrhu. Mohli by uľahčiť operácie spotrebiteľov zjednodušením procesov a súvisiacich požiadaviek, najmä pre občanov, ktorí sú menej pripravení či „digitalizovaní“. EHSV vyzýva na objasnenie a využívanie týchto nástrojov, aby budúce vykonávanie prebehlo úspešnejšie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa zasadzuje za zabezpečenie rovnakých podmienok v tejto oblasti, aby každý aktér (podnik) mohol občanom poskytovať spoľahlivé služby. Preto je nevyhnutné investovať do transparentnosti a poskytovania jasnej komunikácie, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži z krajín mimo Európy, ktorá by mohla ohroziť pozitívny vplyv predpokladaný v tomto návrhu smernice. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Vplyv na spotrebiteľov a podniky: operácie online a offline

| 4.1. | Digitalizácia je potrebná na zvýšenie konkurencieschopnosti a uľahčenie života ľudí. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby mal každý správne podmienky na svoje pôsobenie, s rovnakou úrovňou vedomostí. To však zďaleka nezodpovedá skutočnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV vyzýva na „inteligentnú digitalizáciu“, v rámci ktorej by technológie slúžili občanom, uľahčili komunikáciu a zvýšili blahobyt ľudí. Samotná digitalizácia však nie je sama osebe riešením všetkých problémov a namiesto toho sa musí zosúladiť s inými prioritami. Úroveň vedomostí ľudí o používaní technológií je v rámci EÚ stále veľmi nerovnomerná a sú potrebné investície majúc to na pamäti. EHSV na záver pripomína Komisii, že hoci je využívanie technológií dôležité, rovnako dôležité je aj právo na „odpojenie“, čo sa musí zohľadniť v procese tvorby politiky. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Finančné spoločnosti musia zabezpečiť, aby trh dobre vnímal všetky zmeny. Komunikácia je preto nevyhnutná na dosiahnutie výsledkov a vedenie procesu transformácie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV bez váhania podporuje technológie a inovácie, ktoré môžu spotrebiteľom poskytnúť lepšie prostredie a občanom uľahčiť život. Vývoj správania spotrebiteľov je príležitosťou na pozitívnu zmenu a ponúka príležitosť rozbehnúť viac odolnejších a udržateľnejších operácií v oblasti finančných zmlúv uzavretých na diaľku. EHSV sa domnieva, že pravidlá týkajúce sa zverejňovania musia byť jasné a zosúladené s inými súvisiacimi operáciami, ktoré môžu mať vplyv na spotrebiteľov. Musia byť zaručené práva a povinnosti spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že tento návrh je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie, a tým aj so zásadou proporcionality, pokiaľ ide o sankcie uložené spoločnostiam a spotrebiteľom v tejto oblasti. EHSV to považuje za veľmi pozitívny bod, ktorý treba zdôrazniť. EHSV považuje za základnú zásadu, že prísnosť sankcií by mala odrážať závažnosť priestupku, v tomto prípade porušenie ochrany spotrebiteľa, ako sa vymedzuje v návrhu smernice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podľa EHSV je prvoradou potreba zabezpečiť vyvážený prístup, pokiaľ ide o právo požiadať o ľudskú podporu v súvislosti s finančnými zmluvami uzavretými na diaľku. Stále je veľká časť obyvateľstva, ktorá si vyžaduje tento druh podpory, a banky a inštitúcie si musia byť vedomé týchto obmedzení. Táto otázka sa musí riešiť, keď inštitúcie prijímajú rozhodnutia týkajúce sa investícií a zachovania určitých „fyzických“ služieb. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV sa domnieva, že nielen banky, ale všetky finančné inštitúcie musia investovať do systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť svojich zamestnancov pri poskytovaní podpory zákazníkom. Finančné služby na diaľku sú veľmi dôležité, ale rovnako dôležité sú aj ľudské zdroje, ktoré poskytujú podporu v tejto oblasti. Zamestnanci musia mať správne zručnosti a odbornú prípravu na usmernenie zákazníkov. Napokon, aj keď sa umelá inteligencia využíva na podporu služieb, na účinnejšiu interakciu so zákazníkmi je potrebný ľudský kontakt. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Posúdenie vplyvu – úloha občianskej spoločnosti

| 5.1. | EHSV opätovne upozorňuje Komisiu a členské štáty na príležitosť zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť do procesu informovania o tejto smernici a jej vykonávania. Organizácie občianskej spoločnosti môžu nielen vzhľadom na svoje vedomosti, ale najmä svoju prítomnosť „priamo v teréne“, pomôcť zabezpečiť správnu komunikáciu, napríklad s cieľom osloviť základné segmenty spoločnosti, ktoré žijú vo vidieckych oblastiach alebo majú ťažkosti s prístupom k masovým informačným kanálom. Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú zastúpené v EHSV, môžu podporiť správne vykonávanie návrhu v snahe dosiahnuť lepšie výsledky a posilniť zapojenie občanov do tohto procesu. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Finančné služby a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti – ďalší postup

| 6.1. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je hlavným pilierom európskeho plánu obnovy, NextGenerationEU, ktorého cieľom je poskytovať finančnú pomoc členským štátom na boj proti hospodárskym a sociálnym dôsledkom pandémie ochorenia COVID-19 a na zvýšenie odolnosti európskeho hospodárstva voči budúcim otrasom. EHSV sa tiež domnieva, že pokiaľ ide o zlepšenie systému, členské štáty by mohli tento mechanizmus riadne využiť na uľahčenie života ľudí v tejto oblasti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prvoradá je potreba investovať do digitálnej a finančnej gramotnosti s cieľom podporiť vzdelávanie a ochranu spotrebiteľov. Rozvoj digitálnych a finančných spôsobilostí spotrebiteľov je nevyhnutný na dosiahnutie cieľov digitálnej agendy vrátane rozvoja fungujúceho trhu a zvýšenia ochrany spotrebiteľa. EHSV chápe hodnotu ochrany údajov a podporuje právo spotrebiteľov na záruku tejto ochrany v plnom rozsahu. EHSV je presvedčený, že vyvážený rozvoj uvádzania finančných produktov na trh na diaľku môže byť úspešný len vtedy, ak členské štáty poskytnú dostatočné zdroje na riešenie týchto výziev a podporia dôveru v online obchod s finančnými službami, ak zmerajú pokrok v tejto oblasti a podajú o tom správu Komisii, ktorá zhodnotí výsledky a odporučí najlepšie postupy. |
| --- | --- |

6.2.

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 45.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 61.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 45.

3

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/144

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) 2021/1060, pokiaľ ide o dodatočnú flexibilitu na riešenie dôsledkov vojenskej agresie Ruskej federácie FAST (Flexibilná pomoc územiam) – CARE

[COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

(2022/C 486/20)

| Spravodajkyňa: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 4. 7. 2022
  Rada Európskej únie, 15. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 189/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 4. 7. 2022

Rada Európskej únie, 15. 7. 2022

Právny základ

článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

9. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

189/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európska komisia prostredníctvom svojho návrhu FAST-CARE prijala veľmi potrebné dodatočné kroky na pomoc členským štátom, miestnym samosprávam a partnerom občianskej spoločnosti pri riešení dôsledkov agresie Ruska voči Ukrajine. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) s potešením víta tento nový komplexný balík, ktorým sa rozširuje už poskytovaná podpora v rámci Kohéznych opatrení na podporu utečencov v Európe (CARE) tým, že sa v rámci financovania politiky súdržnosti zabezpečuje ďalšia podpora a väčšia flexibilita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV tiež uznáva, že priame a nepriame dôsledky nevyvolanej invázie z 24. februára viedli k neustálemu zvyšovaniu počtu utečencov vo všetkých členských štátoch, najmä na vonkajších hraniciach EÚ, a že sú potrebné ďalšie opatrenia. Súčasná situácia je bezprecedentná a vyžaduje si, aby sa za týchto konkrétnych okolností uplatnili všetky možné opatrenia prispôsobené situácii. EHSV sa preto domnieva, že FAST-CARE je vhodnou odpoveďou na uvedenú situáciu, pretože ponúka dodatočné finančné prostriedky na riešenie migračných výziev vyplývajúcich z ruskej vojenskej agresie, ako aj pomoc so zmierňovaním oneskorení pri realizácii projektov v dôsledku kombinovaných účinkov pandémie ochorenia COVID-19, vysokých nákladov na energiu a nedostatku surovín a pracovnej sily spôsobených vojnou. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV od začiatku zdôrazňuje potrebu okamžitej a účinnej reakcie všetkými možnými prostriedkami. Pokračujúcim úsilím o zabezpečenie flexibility financovania by sa malo zabezpečiť čo najefektívnejšie vykonávanie investícií v kontexte politiky súdržnosti v rámci viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 a takisto by sa mal zaistiť bezproblémový začiatok programov na obdobie 2021 – 2027. EHSV víta dočasnú možnosť spolufinancovania vo výške 100 % z rozpočtu EÚ na vykonávanie programov politiky súdržnosti. Rovnako oceňuje aj možnosť ďalších prevodov medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR), Európskym sociálnym fondom (ESF) a Kohéznym fondom, ako aj medzi kategóriami regiónov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV s veľkým uspokojením prijíma skutočnosť, že Komisia uznala výraznú záťaž, ktorú znášajú miestne samosprávy a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách pri riešení migračných výziev vyplývajúcich z ruskej vojenskej agresie. EHSV víta ustanovenie, podľa ktorého by sa pre miestne samosprávy, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti mala vyčleniť minimálna úroveň podpory vo výške 30 % v rámci príslušných priorít, aby sa zabezpečilo, že tieto typy prijímateľov dostanú primeraný podiel takýchto zdrojov vzhľadom na ich aktívnu úlohu pri prijímaní a integrácii utečencov. Tento percentuálny podiel však môže byť príliš nízky pre krajiny, ktoré prijímajú veľký počet utečencov, a preto by sa mala ďalej preskúmať možnosť jeho zvýšenia pre krajiny susediace s Ukrajinou. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že mimovládne organizácie a sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu ako implementačné organizácie či ako hodnotní partneri pri monitorovaní vykonávania takýchto programov. EHSV je pripravený sprostredkovať ďalšiu diskusiu o takomto zapojení organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v EÚ alebo na Ukrajine. Občianska spoločnosť preukázala svoju schopnosť okamžite reagovať v prvých fázach vojny a s dostatočnými zdrojmi bude dôležitým spojovacím článkom medzi potrebami v teréne a príslušnými politickými úvahami na vysokej úrovni. Ako vojna pokračuje, EHSV sa naďalej usiluje o väčšie zapojenie do okamžitej reakcie a lepšiu dlhodobú účasť na stanovení integračného programu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV víta návrh Komisie oslobodiť členské štáty od povinnosti dodržiavať požiadavky tematickej koncentrácie VFR na roky 2014 – 2020, čo im vzhľadom na rýchlo sa vyvíjajúce zmeny situácie na mieste umožní prerozdeliť finančné prostriedky medzi tematické ciele v rámci rovnakej priority toho istého fondu a kategórie regiónu. EHSV tiež pozitívne hodnotí ustanovenie, ktoré umožňuje považovať za oprávnené výnimočné výdavky na ukončené alebo plne realizované operácie odo dňa invázie. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV berie na vedomie kombináciu komplexných opatrení, ktoré zohľadňujú potreby na mikroúrovni/individuálnej úrovni (napr. predĺženie a zvýšenie novovytvorených jednotkových nákladov na pokrytie základných potrieb a podporu osôb, ktorým sa poskytla dočasná ochrana), ako aj potreby na makroúrovni/úrovni členských štátov (napr. uľahčenie rozfázovania operácií z programov na roky 2014 – 2020 do programov na roky 2021 – 2027. Cieľom je zohľadniť viac operácií, pri ktorých dochádza k oneskoreniam, pričom sa tým neovplyvnia povinnosti členských štátov dodržiavať požiadavky tematickej koncentrácie a cieľové hodnoty príspevku na opatrenia v oblasti klímy). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV takisto berie na vedomie ustanovenia zamerané na zmiernenie administratívneho zaťaženia členských štátov, ako aj záväzok Európskej komisie pomáhať prijímateľom a zainteresovaným stranám poskytovaním dodatočnej podpory a usmernením (napríklad pri riadení zmlúv o verejnom obstarávaní, pri ktorých došlo k prekročeniu nákladov) a inými nelegislatívnymi opatreniami a usmerneniami. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi, miestnymi samosprávami a občianskou spoločnosťou na odstránení všetkých možných zbytočných administratívnych prekážok a zároveň zabezpečila úplnú transparentnosť pri prideľovaní a vykonávaní opatrení na riešenie dôsledkov vojny na Ukrajine. V tejto súvislosti EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné aktívnejšie zapojiť občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov z EÚ a Ukrajiny s cieľom zabezpečiť účinné plánovanie, riadenie a monitorovanie zdrojov a zaistiť, aby sa dostali k tým, ktorí ich najviac potrebujú, a tam, kde sú najviac potrebné. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV uznáva, že v rámci súčasného VFR by sa mali prijať všetky možné opatrenia. V tejto súvislosti výbor súhlasí so zámerom Komisie zmeniť nariadenie o VFR tak, aby sa využívanie zostávajúcich zdrojov na roky 2014 – 2020 optimalizovalo a umožnil sa plynulý prechod na program na roky 2021 – 2027. Treba však poznamenať, že hoci EHSV vždy požadoval maximálnu flexibilitu (1) na všetkých úrovniach od začiatku až do ukončenia programov v záujme toho, aby sa dostupné zdroje využívali v čo najväčšej miere, vzhľadom na silnejúce priame a nepriame dôsledky vojny na Ukrajine považuje za potrebné zaviesť aj nové inovatívne finančné nástroje (2). Jedným z možných riešení, ktoré EHSV už odporučil, je samostatný fond Európskej únie na obnovu a rozvoj Ukrajiny, ktorý by dopĺňal úsilie vynakladané na podporu členských štátov postihnutých vojnou (3). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV vyzýva Radu a Európsky parlament, aby urýchlene schválili predmetné nariadenie a umožnili tak jeho prijatie v čo najkratšom čase. Rozsah tejto výzvy si vyžaduje kolektívnu a koordinovanejšiu reakciu, a to najmä s rýchlo sa blížiacim príchodom chladného obdobia. |
| --- | --- |

1.10

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Od 24. februára Komisia predložila niekoľko návrhov v rámci Kohéznych opatrení na podporu utečencov v Európe (CARE) s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky dostupné v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 a Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), ako aj predbežné financovanie v rámci programov REACT-EU urýchlene mobilizovali v záujme riešenia bezprostredných dôsledkov ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine a aby zároveň členské štáty mohli pokračovať v úsilí o zaistenie zelenej, digitálnej a odolnej obnovy svojich hospodárstiev následkom krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Keďže však potreby naďalej rastú, Európska rada, Európsky parlament a regióny EÚ vyzvali Komisiu, aby v rámci viacročného finančného rámca predložila nové iniciatívy na podporu úsilia členských štátov v tejto oblasti. V súčasnosti je nutná podpora dlhodobejších potrieb vysídlených civilistov, ktorým by sa malo pomôcť s integráciou poskytnutím ubytovania a zdravotnej starostlivosti a prístupu k zamestnaniu a vzdelávaniu, kým sa zdržiavajú v členských štátoch EÚ. Treba poznamenať, že otázka uspokojovania dlhodobejších potrieb utečencov ovplyvňuje komunity, ktorých už predtým vážne zasiahla pandémia ochorenia COVID-19 (napr. zaťaženie systému zdravotnej starostlivosti), ale tiež spôsobuje nové problémy, ako sú rodovo citlivé aspekty politických zásahov (napr. príliš málo detí zapísaných do škôl, čo výrazne bráni pracovnej integrácii žien). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vojna spôsobila problémy v dodávateľskom reťazci a nedostatok pracovnej sily. Zároveň ešte viac zvýšila ceny komodít, a to aj v prípade energie a materiálov. Táto situácia je ďalším zaťažujúcim faktorom popri dôsledkoch pandémie, vytvára dodatočný tlak na verejné rozpočty a ďalšie oneskorenia investícií, najmä do infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Balíkom FAST-CARE sa do právnych predpisov týkajúcich sa politiky súdržnosti v období 2014 – 2020 a 2021 – 2027 zavádza niekoľko významných zmien s cieľom ešte viac urýchliť a zjednodušiť pomoc poskytovanú členským štátom s integráciou štátnych príslušníkov tretích krajín a zároveň naďalej pomáhať regiónom s obnovou po pandémii ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Väčšia pomoc určená tým, ktorí prijímajú vysídlené osoby – členským štátom, miestnym samosprávam a organizáciám občianskej spoločnosti – sa má zabezpečiť prostredníctvom týchto opatrení:






  — | platby v rámci predbežného financovania sa zvýšia o ďalších 3,5 miliardy EUR, ktoré sa majú vyplatiť v rokoch 2022 a 2023, čím sa všetkým členským štátom poskytne rýchla dodatočná likvidita, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

platby v rámci predbežného financovania sa zvýšia o ďalších 3,5 miliardy EUR, ktoré sa majú vyplatiť v rokoch 2022 a 2023, čím sa všetkým členským štátom poskytne rýchla dodatočná likvidita,

| — | možnosť 100 % spolufinancovania zo strany EÚ v období 2014 – 2020 sa teraz rozširuje na opatrenia na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, |
| --- | --- |

—

možnosť 100 % spolufinancovania zo strany EÚ v období 2014 – 2020 sa teraz rozširuje na opatrenia na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín,

| — | rovnaká možnosť sa rozširuje aj na programy na obdobie 2021 – 2027, pričom sa preskúma do polovice roka 2024, |
| --- | --- |

—

rovnaká možnosť sa rozširuje aj na programy na obdobie 2021 – 2027, pričom sa preskúma do polovice roka 2024,

| — | suma zjednodušených jednotkových nákladov na pokrytie základných potrieb utečencov, ktorá bola v rámci CARE stanovená na 40 EUR, sa má zvýšiť na 100 EUR týždenne na osobu a tieto náklady si možno nárokovať za obdobie až 26 týždňov (predtým 13 týždňov), |
| --- | --- |

—

suma zjednodušených jednotkových nákladov na pokrytie základných potrieb utečencov, ktorá bola v rámci CARE stanovená na 40 EUR, sa má zvýšiť na 100 EUR týždenne na osobu a tieto náklady si možno nárokovať za obdobie až 26 týždňov (predtým 13 týždňov),

| — | možnosť krížového financovania, ktorá už bola poskytnutá v rámci CARE medzi EFRR a ESF, sa rozšíri. To znamená, že Kohézny fond môže teraz mobilizovať aj zdroje na riešenie dôsledkov migračných výziev, |
| --- | --- |

—

možnosť krížového financovania, ktorá už bola poskytnutá v rámci CARE medzi EFRR a ESF, sa rozšíri. To znamená, že Kohézny fond môže teraz mobilizovať aj zdroje na riešenie dôsledkov migračných výziev,

| — | výdavky na operácie zamerané na riešenie migračných výziev sa teraz môžu spätne vykazovať na účel úhrady, a to aj v prípade, že operácia už bola dokončená. |
| --- | --- |

—

výdavky na operácie zamerané na riešenie migračných výziev sa teraz môžu spätne vykazovať na účel úhrady, a to aj v prípade, že operácia už bola dokončená.

| 2.6 | V snahe zabezpečiť, aby investície smerovali tam, kde sú najviac potrebné, FAST-CARE zavádza dve hlavné zmeny:






  — | Na činnosti riadené miestnymi samosprávami a organizáciami občianskej spoločnosti pôsobiacimi v miestnych spoločenstvách by sa malo poskytnúť aspoň 30 % zdrojov zmobilizovaných stanovenou flexibilitou, čím by sa poskytla primeraná pomoc tým, ktorí nesú bremeno tohto úsilia. |
| --- | --- | --- |

2.6

—

Na činnosti riadené miestnymi samosprávami a organizáciami občianskej spoločnosti pôsobiacimi v miestnych spoločenstvách by sa malo poskytnúť aspoň 30 % zdrojov zmobilizovaných stanovenou flexibilitou, čím by sa poskytla primeraná pomoc tým, ktorí nesú bremeno tohto úsilia.

| — | Programy môžu podporovať operácie mimo geografického rozsahu pôsobnosti programu, ale v rámci členského štátu, keďže sa prihliada na, že utečenci sa často pohybujú v rámci členských štátov. |
| --- | --- |

—

Programy môžu podporovať operácie mimo geografického rozsahu pôsobnosti programu, ale v rámci členského štátu, keďže sa prihliada na, že utečenci sa často pohybujú v rámci členských štátov.

| 2.7 | Pokiaľ ide o praktickú podporu riešenia problému oneskorení pri realizácii projektov, projekty nad 1 milión EUR (najmä projekty v oblasti infraštruktúry) podporované v rámci programov na roky 2014 – 2020, ktoré však nebolo možné ukončiť včas z dôvodu zvýšenia cien a nedostatku surovín a pracovnej sily, sa môžu naďalej podporovať v rámci programov na roky 2021 – 2027, aj keď by neboli oprávnené podľa pravidiel oprávnenosti na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.7

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | EHSV oceňuje úsilie Európskej komisie o vytvorenie prispôsobených a účinných prostriedkov poskytovania finančnej podpory s cieľom riešiť dôsledky ruskej vojenskej agresie, ktorá nabrala na rozmeroch a ktorej vplyv sa rozšíril. Členské štáty preto čelia neustálemu značnému prílevu osôb, ktoré utekajú pred ruskou agresiou. Táto situácia je ďalším zaťažujúcim faktorom popri dôsledkoch pandémie ochorenia COVID-19, najmä z hľadiska narušenia hodnotových reťazcov, čo ohrozuje verejné rozpočty, ktoré boli zamerané na obnovu hospodárstva, ale prináša aj riziko oneskorenia investícií, najmä do infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV tiež uznáva, že vzhľadom na rastúce priame a nepriame účinky vojny na Ukrajine vo všetkých členských štátoch je nevyhnutné zabezpečiť nástroje na riešenie migračných výziev a narušení trhu kombináciou financovania, postupov a technickej pomoci, ktoré sú spojené s flexibilitou, adaptabilitou a rýchlou reakciou. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV plne podporuje skutočnosť, že financovanie má byť k dispozícii vďaka cielenej revízii súčasného finančného rámca, aby sa predišlo akémukoľvek prerušeniu potrebného financovania kľúčových opatrení na zmiernenie krízy a na pomoc odkázaným osobám. EHSV už v predchádzajúcich stanoviskách (4) odporučil, aby sa členským štátom pridelili dodatočné zdroje ako okamžité predbežné financovanie. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV víta skutočnosť, že možnosť využiť na tieto opatrenia mieru spolufinancovania až do výšky 100 % sa rozšírila na účtovný rok končiaci 30. júna 2022, aby sa tak pomohlo zmierniť zaťaženie verejných financií členských štátov, a skutočnosť, že výrazným zvýšením predbežného financovania (5) zo zdrojov REACT-EU sa členským štátom poskytla likvidita potrebná na pokrytie najnaliehavejších potrieb. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV tiež víta skutočnosť, že Komisia navrhla zaviesť v programoch na roky 2021 – 2027 mieru spolufinancovania až do výšky 100 % pre priority podporujúce sociálno-ekonomickú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Hoci jej platnosť uplynie 30. júna 2024, možnosť preskúmať ju na základe spôsobu jej využitia a predĺženia, ak sa preukáže ako účinná, poskytuje plán na zvýšenie flexibility a likvidity v prípade naliehavých finančných potrieb. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV veľmi pozitívne hodnotí ustanovenie, podľa ktorého by sa aspoň 30 % podpory v rámci príslušných priorít malo poskytnúť prijímateľom, ktorými sú miestne samosprávy, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách, s cieľom zabezpečiť, aby tieto typy prijímateľov dostali primeraný podiel takýchto zdrojov vzhľadom na ich aktívnu úlohu pri prijímaní a integrácii utečencov. Tento percentuálny podiel však môže byť príliš nízky pre krajiny susediace s Ukrajinou, ktoré prijímajú podstatne vyšší počet utečencov. Hoci ide o minimálnu mieru, mala by sa podporovať vyššia alokácia a aspoň 50 % finančných prostriedkov v rámci príslušnej priority by sa malo prideliť prijímateľom, ktorými sú miestne samosprávy a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV chápe potrebu zachovať pôvodné ciele politiky súdržnosti a skutočnosť, že táto politika sa nesmie stať náplasťou pre všetky núdzové situácie, ktoré môžu nastať. Je preto možné pochopiť ustanovenia, ktorými sa celková suma plánovaná v rámci priorít týkajúcich sa integrácie utečencov v členskom štáte obmedzuje na 5 % celkových počiatočných národných pridelených prostriedkov daného členského štátu z EFRR a ESF+ spolu. Uvedené prahové hodnoty by sa však mali revidovať skôr, aby sa v prípade potreby ponechal dostatočný manévrovací priestor, a to najmä pre susedné krajiny. Je zrejmé, že krajiny, ktoré prijímajú veľkú väčšinu utečencov utekajúcich z Ukrajiny, stoja pred väčšími výzvami ako ostatné členské štáty EÚ. Percentuálne obmedzenia by preto mali zohľadňovať realitu v teréne a rozdiely z hľadiska výziev, ktorým čelia jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby úzko spolupracovala s členskými štátmi, miestnymi samosprávami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom čo najúčinnejšie a najrýchlejšie využiť možnosti na podporu ukrajinských utečencov, ktoré vytvoril FAST-CARE. Hoci sa v nariadení vyžaduje, aby členské štáty v záverečnej správe o vykonávaní informovali o splnení 30 % podmienky, EHSV odporúča priebežné podávanie správ, ako aj zapojenie občianskej spoločnosti do monitorovania vykonávania týchto ustanovení. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Uvedené úvahy sa vzťahujú aj na plánovanie, zavádzanie a monitorovanie programov spojených s vykonávaním politiky súdržnosti, ako aj na postup výberu projektov, ktoré sa majú realizovať. V tejto súvislosti by sa mala venovať pozornosť riziku premeny politiky súdržnosti na súbor roztrieštených reakcií na núdzové situácie, ktoré otriasli naším kontinentom. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Dôraz by sa mal klásť na vytvorenie jasných synergií medzi zásadami súdržnosti a kľúčovými cieľmi politiky a novou sociálnou, hospodárskou a environmentálnou realitou týkajúcou sa nedostatku pracovných síl, ťažkostí v dodávateľských reťazcoch a rastúcich cien a nákladov na energie, aby sa zabezpečila primeraná miera čerpania, ktorá odráža čo najefektívnejšie využívanie existujúcich zdrojov. |
| --- | --- |

3.10

| 4. | EHSV berie na vedomie rozhodnutie Komisie nepredĺžiť pravidlo n+ 3 na roky 2014 – 2020 o ďalší rok, ako aj jej hodnotenie, že FAST-CARE je v rokoch 2021 – 2027 rozpočtovo neutrálny bez ohľadu na prednostné čerpanie platobných rozpočtových prostriedkov na roky 2022 a 2023 (najmä z dôvodu predbežného financovania) a nevyžaduje si zmeny ročných stropov záväzkov a platieb vo viacročnom finančnom rámci. EHSV však dôrazne nabáda Komisiu, aby monitorovala vplyv zmien a ponechala priestor pre vznikajúce alebo rozširujúce sa potreby alebo priority. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri pozičný dokument EHSV na tému COVID-19: Európske štrukturálne a investičné fondy – mimoriadna flexibilita.

1

COVID-19: Európske štrukturálne a investičné fondy – mimoriadna flexibilita

(2)  EHSV vo svojich stanoviskách neustále zdôrazňoval, že je potrebné, aby VFR na roky 2021 – 2027 ponúkal možnosť zaviesť nové inovatívne finančné nástroje prostredníctvom existujúcich nástrojov (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF) (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020): COVID-19: Európske štrukturálne a investičné fondy – mimoriadna flexibilita, Nariadenie o investičnej iniciatíve v reakcii na koronavírus, Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD)/kríza súvisiaca s ochorením COVID-19).

2

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF)

COVID-19: Európske štrukturálne a investičné fondy – mimoriadna flexibilita

Nariadenie o investičnej iniciatíve v reakcii na koronavírus

Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD)/kríza súvisiaca s ochorením COVID-19

(3)  Pozri stanovisko EHSV o ôsmej správe o súdržnosti (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 54).

3

o ôsmej správe o súdržnosti

(4)  Pozri pozičný dokument EHSV na tému REACT-EU.

4

REACT-EU

(5)  EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách dôsledne zastával názor, že percentuálne zvýšenie zálohových platieb alebo predbežného financovania treba privítať, ale že by sa malo urobiť viac, aby sa finančné zdroje mobilizovali čo najskôr. Ako sa uvádza v pozičnom dokumente EHSV na tému Finančná pomoc členským štátom postihnutým závažným ohrozením verejného zdravia.

5

Finančná pomoc členským štátom postihnutým závažným ohrozením verejného zdravia

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/149

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca na celom svete

[COM(2022) 66 final]

(2022/C 486/21)

| Spravodajkyňa: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 6. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 132/23/33 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

6. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

132/23/33

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia vypracovala stratégiu na podporu dôstojnej práce na celom svete, a nielen v rámci EÚ. EHSV poukazuje na to, že Komisia spolu s návrhom smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti predkladá oznámenie o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy, v ktorom opätovne potvrdzuje záväzok EÚ účinnejšie chrániť dôstojnú prácu prostredníctvom noriem, obchodných a investičných politík, ako aj pomocou nástroja, ktorým sa do Európskej únie zakáže vstup výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce, a to aj mimo vnútorného trhu. EHSV víta skutočnosť, že v novom rámci sa kombinuje zákaz so systémom záruk presadzovania, založeným na medzinárodných normách a povinnej náležitej starostlivosti a transparentnosti. Považuje však za vhodné, aby Komisia vykonala posúdenie jeho hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vplyvu, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky (MSP). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV konštatuje, že napriek zlepšeniam nie je dôstojná práca pre mnohých ľudí na celom svete stále realitou. V tomto znepokojujúcom kontexte Komisia upozorňuje, že pandémia COVID-19 a transformácia vo svete práce v dôsledku technologického vývoja, zmeny klímy, demografickej transformácie a globalizácie stavajú podniky pred vážne výzvy. Tieto výzvy môžu mať negatívny vplyv aj na účinné dodržiavanie pracovných noriem a noriem sociálnej ochrany pracovníkov na celom svete. EHSV je presvedčený, že EÚ musí ďalej posilňovať svoju úlohu sociálne zodpovedného lídra vo svete prostredníctvom využívania a rozvoja všetkých dostupných nástrojov vrátane tých legislatívnych. Podobne ako Komisia EHSV konštatuje, že spotrebitelia sa čoraz viac dožadujú väčšieho množstva tovaru a služieb vyrábaných a poskytovaných inkluzívnym, udržateľným a spravodlivým spôsobom, ktorým sa zaručuje dôstojná práca pre ľudí, ktorí ich vyrábajú a poskytujú, vrátane tých, ktorí pracujú v neformálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV víta skutočnosť, že oznámenie, ktoré prijala Komisia na podporu dôstojnej práce vo všetkých odvetviach a oblastiach činnosti, prináša globálny prístup zameraný na všetky osoby pracujúce na vnútroštátnych trhoch, v krajinách mimo EÚ a v globálnych dodávateľských reťazcoch. EHSV zdôrazňuje, že EÚ musí využiť všetky svoje politiky, vnútorné aj vonkajšie (vrátane obchodnej politiky), na podporu a zaručenie dôstojnej práce na celom svete, pričom tento cieľ musí byť v centre udržateľnej a inkluzívnej obnovy a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV víta, že EÚ navrhuje globálny balík opatrení a nástrojov, ktoré majú vplyv na podporu štyroch pilierov všeobecnej koncepcie dôstojnej práce, ktorá je rozpracovaná v Deklarácii MOP o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu z roku 2008 zmenenej v roku 2022 a ktorá sa odzrkadľuje v cieľoch udržateľného rozvoja: podpora zamestnanosti, normy, ktorými sa zaručujú pracovné práva vrátane odstránenia nútenej a detskej práce, primeraná sociálna ochrana, sociálny dialóg a tripartita, pričom prierezovým cieľom je rodová rovnosť. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyzýva Komisiu, aby rozvinula určité aspekty zásady dôstojnej práce, ktoré majú v súčasnosti osobitnú hodnotu, a to sociálnu aj hospodársku. EHSV okrem rodovej rovnosti a nediskriminácie (presadzovanie hľadiska rodovej rovnosti v rámci cieľa dôstojnej práce) zdôrazňuje okrem iného aj boj proti riziku vylúčenia najzraniteľnejších skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, z trhov práce a tiež bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ako aj udržateľnosť pracovných miest v kontexte zelenej transformácie. Všetky tieto oblasti sú prierezovými cieľmi MOP a Agendy 2030. V tejto súvislosti EHSV víta zmenu Deklarácie MOP o základných zásadách a právach pri práci s cieľom zahrnúť právo na bezpečné a zdravé pracovné prostredie. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV oceňuje, že Komisia v oznámení navrhuje posilniť súlad s existujúcimi nástrojmi a prijať budúce nástroje vrátane regulačných nástrojov v rámci štyroch pilierov programu dôstojnej práce. V prvom pilieri týkajúcom sa politík EÚ s pôsobnosťou mimo EÚ víta EHSV podporu EÚ pre priekopnícke normy na celosvetovej úrovni na zvýšenie sociálnej zodpovednosti, transparentnosti a udržateľnosti podnikateľskej činnosti. EHSV zároveň víta, že Európsky parlament prijal uznesenie o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (1). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V rámci balíka opatrení v oblasti spravodlivého a udržateľného hospodárstva Komisia predložila aj návrh smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti (pozri stanovisko INT/973). EHSV považuje tento návrh za dôležitý krok pri presadzovaní rešpektovania ľudských práv ako povinnosti podnikov a ich riadiacich pracovníkov. Nazdáva sa však, že návrh má stále mnoho nedostatkov (napríklad zúženú osobnú pôsobnosť, keďže sa priamo vzťahuje len na veľké podniky, a len nepriamo na MSP; slabé zastúpenie pracovníkov) a obsahuje nejasné právne pojmy (napríklad požiadavka „nadviazaných“ obchodných vzťahov), ktoré môžu vnútroštátne orgány a súdy uplatňovať odlišne, čo vytvára právnu neistotu tak pre zamestnancov, ako aj pre podniky. EHSV preto vyzýva na vyvážený dialóg medzi Komisiou, Európskym parlamentom a Radou s cieľom napraviť tieto nedostatky a zlepšiť účinnosť regulačného nástroja, ktorý sa napokon schváli. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV berie na vedomie ťažkosti, ktorým čelia niektoré podniky pri kontrole celého svojho hodnotového reťazca v snahe zaručiť dôstojnú prácu. Domnieva sa však, že by sa to nemalo dosiahnuť znížením záruk v tejto oblasti, pretože sa tým oslabuje účinnosť opatrenia, vytvára právna neistota pre podniky a otvára cesta pre nekalú súťaž. EHSV sa naopak domnieva, že správnym spôsobom na riešenie týchto globálnych ťažkostí v oblasti kontroly bez vytvárania takýchto negatívnych vplyvov je zavedenie primeranej podpory a nástrojov spolupráce na zaručenie účinnosti navrhnutých nástrojov. Na tento účel môžu okrem verejnej podpory a usmerňujúcich nástrojov zohrať kľúčovú úlohu spôsoby zapojenia zástupcov pracovníkov v rámci celého hodnotového reťazca a v sociálnom dialógu na jednotlivých príslušných úrovniach. EHSV je presvedčený, že takéto zlepšenie účinnosti riadenia náležitej starostlivosti v celom hodnotovom reťazci uľahčuje prácu podnikom a je dôrazným argumentom na uznanie a zaručenie účasti zástupcov zamestnancov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V oblasti dvojstranných a regionálnych vzťahov EÚ EHSV osobitne víta návrh EÚ využívať obchodnú politiku ako nástroj na podporu dodržiavania medzinárodných pracovných noriem podnikmi z tretích krajín, čím sa podporuje dôstojná práca vo všetkých podnikoch a krajinách vrátane susedných krajín. V tejto súvislosti EHSV vyzdvihuje návrh na reformu nariadenia EÚ o obchodných preferenciách. EHSV zdôrazňuje, že jedným z jej cieľov je uľahčiť dovoz z krajín, ktorých podniky dodržiavajú sociálne, pracovné a environmentálne požiadavky vrátane dôstojnej práce. EHSV je presvedčený, že sa tým zlepší model globálnej konkurencieschopnosti založený nielen na sociálnej spravodlivosti, ale aj na spravodlivej hospodárskej súťaži medzi všetkými podnikmi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV podporuje rozhodnutie EÚ aktívne sa zapojiť do reformy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) s cieľom začleniť sociálny rozmer do globálneho hospodárskeho rastu vzhľadom na obrovské výzvy, ktorým čelí (digitálna a zelená transformácia, starnutie, predchádzanie budúcim pandémiám atď.). Optimalizácia rastu, konkurencieschopnosti a prínosov z hľadiska vytvárania väčšieho bohatstva, zamestnanosti a blahobytu si vyžaduje vytvorenie rámcov a politík pre spravodlivú transformáciu, ktoré budú zahŕňať zaručenie a podporu dôstojnej a udržateľnej práce vo svete, a tiež spravodlivú transformáciu založenú na prístupe prostredníctvom sociálneho dialógu, ako sa už podarilo dosiahnuť v minulosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV víta navrhované začlenenie mechanizmov na posudzovanie a monitorovanie miery dodržiavania smernice o náležitej starostlivosti. So znepokojením však konštatuje, že tieto mechanizmy nezaručujú sociálny dialóg so sociálnymi partnermi. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom legislatívnom texte jasne vymedzila takéto mechanizmy. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV zároveň vyzýva EÚ, aby podporila záväznú dohodu OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a aby sa zvážilo vypracovanie dohovoru MOP o dôstojnej práci v dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

1.12

2.   Úvod a kontext

| 2.1 | Zaručenie a podpora dôstojnej práce a sociálnej spravodlivosti sú ústrednými prvkami normatívnych rámcov a politík dohodnutých tripartitne v rámci programu dôstojnej práce MOP v Deklarácii MOP o základných zásadách a právach pri práci prijatej v roku 1998 (zmenenej v roku 2022) a opätovne potvrdenej v Deklarácii MOP o budúcnosti práce prijatej pri príležitosti stého výročia jej vzniku (2019). Zabezpečiť, aby sa dôstojná práca stala normou na celom svete, je tiež dôležitou súčasťou záväzkov, ktoré prijalo celé medzinárodné spoločenstvo v rámci cieľov udržateľného rozvoja Agendy 2030, a to najmä, ale nielen, v rámci cieľa č. 8. Tento cieľ podporuje trvalý, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast, ktorý vytvára produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV sa stotožňuje s názorom Komisie, že táto stratégia ochrany a podpory dôstojnej práce na celom svete je nielen vhodná, ale aj potrebná v rámci udržateľného modelu obnovy vytvoreného a financovaného ako súčasť nástroja NextGenerationEU. Z číselných údajov, ktoré poskytli Komisia a MOP, vyplynulo, že napriek zlepšeniam dôstojná práca stále nie je realitou pre mnohých ľudí na celom svete. Podľa odhadov MOP nemá 4 miliardy ľudí prístup k sociálnej ochrane a 205 miliónov ľudí je bez práce. Každé desiate dieťa na svete (160 miliónov) je zapojené do detskej práce a 25 miliónov ľudí sa nachádza v situácii nútenej práce. V priemere je takmer každá štvrtá obeť nútenej práce využívaná mimo krajiny svojho pôvodu, pričom existujú veľké rozdiely v závislosti od situácie. Hoci je zdravie a bezpečnosť pri práci základným aspektom dôstojnej práce, podľa MOP každú minútu niekde vo svete zomrie viac než päť pracovníkov v dôsledku nehody na pracovisku alebo choroby z povolania. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV víta skutočnosť, že sa EÚ rozhodla dodať nový impulz modelu hospodárskej obnovy, ktorý zosúlaďuje vytváranie bohatstva a pracovné príležitosti na celom svete so zaručením a podporou rešpektovania ľudských práv, dôstojnej práce a ochrany životného prostredia. V spoločnom oznámení Európskemu parlamentu a Rade o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách sú uvedené ťažkosti, ktoré bránia dosiahnuť pokrok pri plnení týchto cieľov po vypuknutí krízy spôsobenej pandémiou, ktorou utrpeli ľudia, podniky a štáty. Preto aby sa veci pohli vpred, navrhli sa v ňom predpisy, politiky a investície, ktorými sa zaručí a podporí digitálna, zelená a inkluzívna hospodárska obnova. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V tomto kontexte Komisia predložila 1.) oznámenie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy [COM(2022) 66 final z 23. februára 2022] a 2.) návrh smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti, ktorý je predmetom pripravovaného samostatného stanoviska EHSV INT/973. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV už konštatoval, že podniky v čoraz väčšej miere pôsobia cezhranične. Hlavnými aktérmi sú nadnárodné spoločnosti so svojimi globálnymi dodávateľskými reťazcami a MSP majú medzi nimi čoraz väčšie zastúpenie. EHSV kontinuálne navrhuje regulačné a politické iniciatívy na zlepšenie udržateľnosti, zabezpečenie rešpektovania ľudských práv a podporu dôstojnej práce v hodnotových reťazcoch podnikov (2). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV uznáva, že v záujme zabezpečenia spravodlivého rozvoja majú veľký význam nástroje založené na sociálnej zodpovednosti podnikov, keďže sociálna zodpovednosť podnikov stimuluje pozitívne zmeny v správaní smerom k environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Výbor však poukázal aj na to, že sú potrebné zlepšenia. Vyzýva preto EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili účinnejšie využívanie existujúcich medzinárodných nástrojov na zabezpečenie udržateľného, spravodlivého a odolného rastu a obnovy po pandémii COVID-19, pričom v centre tohto procesu musí byť dôstojná práca. EHSV žiadal EÚ, aby podporila záväznú dohodu OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (3) a aby sa zvážilo vypracovanie dohovoru MOP o dôstojnej práci v dodávateľských reťazcoch. EHSV tiež podporil vytvorenie účinného a koherentného povinného rámca EÚ pre náležitú starostlivosť a zodpovednosť podnikov, ktorý by bol založený na sociálnom dialógu so sociálnymi partnermi a na prístupe viacerých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV uznáva prínosy harmonizovaného regulačného rámca EÚ pre náležitú starostlivosť a udržateľnosť. Okrem iných výhod prináša požiadavku spravodlivej hospodárskej súťaže pre všetky podniky, aj pre podniky z krajín mimo EÚ pôsobiace v EÚ, keďže sa na ne vzťahujú rovnaké podmienky, a poskytuje väčšiu právnu istotu. Takýto harmonizovaný regulačný rámec uľahčí podnikom a pracovníkom transformáciu na klimaticky neutrálne hospodárstvo za podmienok sociálnej a pracovnej spravodlivosti pre všetky globálne reťazce. EHSV preto požaduje koherentný a vyvážený regulačný rámec EÚ pre náležitú starostlivosť podnikov, ktorý bude účinný a primeraný. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EHSV si plne uvedomuje naliehavú potrebu zaviesť po pandémii mechanizmus finančnej obnovy vo všetkých členských štátoch a podporovať všetky procesy obnovy po pandémii na celom svete, ako aj rôzne formy transformácie na zelené (uhlíkovo neutrálne a obehové) a inovačné (digitálne) hospodárstvo v podmienkach komplexnej sociálnej a environmentálnej udržateľnosti v rámci sociálneho dialógu so sociálnymi partnermi a trojstranných modelov riadenia. EHSV dúfa, že nové oznámenie a odporúčanie o budúcnosti sociálneho dialógu budú zamerané na tieto aspekty. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV berie na vedomie vyšetrovania uskutočnené medzinárodnými pozorovateľmi v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodnej organizácie práce, Rady Európy a Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (Global Rights Index), v ktorých sa potvrdzuje, že nedostatok záruk v oblasti ľudských práv (a to aj v prípade individuálnych a kolektívnych práv pracovníkov) a nedodržiavanie environmentálnych právnych predpisov sa celosvetovo naďalej zvyšujú. Pandémia len zhoršila situáciu vo viacerých krajinách na celom svete, kde sa neisté a nevhodné životné podmienky stali ešte horšími. Detská práca a nútená práca sú takisto na vzostupe. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV uznáva, že zo súčasných vedeckých dôkazov vyplýva, že podniky v čoraz väčšej miere začleňujú systémy riadenia založené na sociálnej zodpovednosti podnikov a rozvíjajú svoje obchodné modely v súlade s Agendou 2030 OSN a cieľmi udržateľného rozvoja. EHSV sa však podobne ako Komisia domnieva, že existuje priestor na zlepšenie. Nielenže je pokrok pomalší, ale je aj veľmi nerovnomerný. EHSV je presvedčený, že smerovanie k harmonizovaným právnym rámcom Únie, ktoré dopĺňa technická podpora a praktické usmernenia zo strany Komisie, je pozitívne, najmä pre MSP. Týmto spôsobom budú záväzky účinnejšie a budú prínosom pre podniky pôsobiace na trhu EÚ, keďže sa im poskytne väčšia právna istota a zabezpečia rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

2.10

3.   Hlavné opatrenia navrhnuté Komisiou na podporu dôstojnej práce

| 3.1 | MOP dlhodobo venuje pozornosť monitorovaniu pokroku v oblasti dôstojnej práce a presadzuje ukazovatele na meranie skutočného pokroku. EHSV to považuje za dôležité, pretože Komisia už pred niekoľkými rokmi uverejnila v tejto súvislosti oznámenie (4). EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby vhodnejším spôsobom realizovala ambiciózny a inovatívny program a účinne zabezpečila, aby sa v rámci tohto pokroku konkurencieschopnosť prepojila so sociálnou spravodlivosťou. EHSV tiež zdôrazňuje, že dôstojná práca sa netýka len problematiky zamestnanosti a sociálnej ochrany, ale aj riadenia, ktoré musí zahŕňať sociálny dialóg so sociálnymi partnermi na všetkých úrovniach globálneho reťazca a vo všetkých fázach výrobného procesu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV víta skutočnosť, že EÚ ďalej presadzuje svoj vlastný program na vytvorenie pracovného spoločenstva, ktoré umožní skutočne dosiahnuť všetky prvky všeobecnej koncepcie dôstojnej práce MOP, a že to nie je len formálne vyhlásenie. Táto vízia je v súlade so začlenením všetkých zložiek medzinárodnej normy pre dôstojnú prácu do Deklarácie MOP o základných zásadách a právach pri práci (1998) (5). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV považuje za neprijateľné, že pre stovky miliónov ľudí na celom svete je dôstojná práca ešte stále vzdialenou realitou, čo medzinárodnému spoločenstvu sťažuje dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja stanovených v Agende 2030. Ciele udržateľného rozvoja sú síce spojené s koncepciou dôstojnej práce, no nedávna série kríz spolu s obrovskými hospodárskymi a sociálnymi výzvami našej doby každodenne ohrozujú dôstojnú prácu pre všetkých (cieľ udržateľného rozvoja č. 8 a ďalšie súvisiace ciele). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odstránenie detskej práce a nútenej práce je ústredným prvkom tohto úsilia. Počet maloletých osôb zapojených do detskej práce sa v rokoch 2016 až 2020 zvýšil o viac než osem miliónov, čím sa zvrátil klesajúci trend z predchádzajúcich rokov. EHSV víta návrh Komisie vypracovať nové a účinnejšie právne a iné opatrenia v rámci politiky nulovej tolerancie detskej práce vrátane zákazu vstupu na trh EÚ pre výrobky vyrobené alebo distribuované prostredníctvom nútenej alebo detskej práce. EHSV v tejto súvislosti považuje za potrebné doplniť nový rámec o posúdenie hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vplyvu rôznych legislatívnych a nelegislatívnych opatrení. EHSV takisto žiada, aby sa v snahe plniť záväzok rešpektovať medzinárodné ľudské práva posilnila nová obchodná politika EÚ ako jedna z hnacích síl hospodárskeho rastu, jej nástroje a boj proti detskej práci a nútenej práci v rámci celého dodávateľského reťazca. Týmto spôsobom sa nové opatrenia zharmonizujú s modelom hospodárskej obnovy a globálnej a inkluzívnej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV víta návrh smernice o povinnej náležitej starostlivosti a nové právne záruky na účinnejší boj proti nútenej práci a detskej práci v celom globálnom hodnotovom reťazci. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že orgány nemôžu boj proti nútenej práci vyhrať samy. EHSV zároveň víta, že Európsky parlament prijal uznesenie o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (6). Mnohé súkromné podniky sa už zaviazali plniť tieto ciele, ale musia ísť ešte ďalej, v súlade s návrhom smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov, ktorou by sa malo zabezpečiť, aby bol tento koherentný rámec EÚ účinný a primeraný na zlepšenie konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV oceňuje, že Komisia podporuje využívanie koherentného právneho rámca EÚ a sociálne zodpovednej politiky verejného obstarávania ako silných nástrojov na boj za dôstojnú prácu a proti nútenej a detskej práci. EHSV sa však domnieva, že na to, aby bolo možné pokračovať týmto smerom, je potrebné účinnejšie uplatňovanie regulačného rámca, aby sa zvýšila skutočná účinnosť sociálnych a environmentálnych ustanovení, a to v oblasti verejného obstarávania EÚ aj spravodlivého obchodu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV víta návrh nového nariadenia EÚ o všeobecnom systéme preferencií (nariadenie o VSP) na podporu udržateľného rozvoja v krajinách s nízkymi príjmami na roky 2024 – 2034. EHSV oceňuje, že novým nariadením o VSP sa rozšíria možnosti EÚ využívať obchodné preferencie na vytváranie hospodárskych príležitostí a podporu udržateľného rozvoja v rámci normy dôstojnej práce. Začlenením dohôd o riadení, ako je dohoda o trojstranných konzultáciách, sa posilní úloha sociálneho dialógu so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV berie na vedomie záväzok, v rámci rozsahu pôsobnosti opatrenia 2, považovať dôstojnú prácu za prioritu nového Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – (NDICI) – Globálna Európa (7). Tento program v oblasti ľudských práv a demokracie obsahuje osobitné opatrenia na podporu dôstojnej práce pre všetkých, najmä na úrovni štátov a regiónov, vrátane boja proti nútenej práci a detskej práci. EHSV víta skutočnosť, že nové opatrenia nástroja NDICI – Globálna Európa zahŕňajú podporu sociálneho dialógu a väčšiu autonómiu sociálnych partnerov, ako aj dialóg s partnerskými krajinami, ktoré pomáhajú ratifikovať a účinne uplatňovať aktualizované dohovory MOP, najmä základné dohovory a dohovory o správe vecí verejných. |
| --- | --- |

3.8

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV sa stotožňuje s obavami MOP, pokiaľ ide o to, že podniky a pracovníci najviac zasiahnutí sériou kríz, ktorá sa začala v roku 2008, majú menší prospech zo zlepšených podmienok, hospodárskych aj technologických, keďže v rámci úsilia o obnovu sa uprednostňujú určité odvetvia hospodárstva a trhu práce, zatiaľ čo na iné sa zabúda. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV opakuje, že ochrana dôstojnej práce na celom svete vyplýva z požiadavky rešpektovania ľudskej dôstojnosti, a preto považuje tento návrh za dôležitý krok v záujme rešpektovania a presadzovania ľudských práv v podnikoch a dúfa, že bude významným impulzom pre ďalší pokrok. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Domnieva sa však, že stále existuje mnoho nedostatkov a nejasných právnych pojmov, ktoré sa môžu vykladať rôznym spôsobom a vnútroštátne orgány a súdy ich môžu uplatňovať odlišne, čo vytvára právnu neistotu tak pre zamestnancov, ako aj pre podniky. Napríklad používanie nejasných pojmov ako „nadviazané obchodné vzťahy“ alebo „zmluvné záruky dodržiavania kódexu správania“ ohrozuje účinnosť smernice. EHSV navrhuje, aby Komisia dôsledne objasnila tieto právne pojmy vrátane nedostatkov plánovaného režimu občianskoprávnej zodpovednosti a zároveň doplnila spôsoby odborového zastúpenia podnikov na vhodnej úrovni s cieľom zefektívniť dodržiavanie ustanovení. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV berie na vedomie prístup založený na účasti zainteresovaných strán, ktorý je základom celého návrhu. Predpokladom úspechu je skutočná účasť odborových zväzov a zástupcov pracovníkov. Výbor však vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa to v návrhu dostatočne neodráža. EHSV sa domnieva, že takáto nedostatočná ochrana, vzhľadom na jej kolektívny dosah, má negatívne dôsledky tak pre pracovníkov, ako aj pre podniky. V tejto súvislosti by súčasné zapojenie organizácií zástupcov pracovníkov, napríklad na základe práce európskych zamestnaneckých rád alebo medzinárodných rámcových dohôd, malo poskytnúť primerané usmernenie a podporu pre nový regulačný rámec. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV víta komplexný prístup k dôstojnej práci, ktorý zaujala Komisia vo svojom oznámení. Je zohľadnením želania spotrebiteľov podporovať modely produkcie a distribúcie tovaru a služieb, pri ktorých sa vo väčšej miere rešpektujú podmienky sociálnej a environmentálnej udržateľnosti. Komisia konštatuje, že väčšina spotrebiteľov preferuje spôsoby spotreby, a to aj v elektronickom obchode, pri ktorých sa uprednostňujú výrobky, ktoré rešpektujú dôstojnú prácu a environmentálnu rovnováhu. EHSV preto vyzýva, aby sa táto sociálne zodpovedná úloha spotrebiteľov podporovala prostredníctvom lepšieho informovania a odbornej prípravy, s cieľom zlepšiť účinnosť opatrení navrhnutých Komisiou na zaručenie a podporu dôstojnej práce vo svete. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV víta, že Komisia prijala žiadosť Európskeho parlamentu a Rady, aby predložila návrh smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti (INT/973). EHSV konštatuje, že v návrhu Komisie sa obmedzuje počet podnikov zahrnutých do návrhu smernice, čím sa zužuje rozsah žiadosti Európskeho parlamentu. EHSV žiada, aby uvedené tri inštitúcie viedli dialóg v snahe dospieť k dohode o tomto regulačnom a koherentnom rámci EÚ, okrem iného pokiaľ ide o primerané rozšírenie rozsahu pôsobnosti budúcej smernice, ktorým sa zlepší jej účinnosť, a to aj z hľadiska spravodlivej hospodárskej súťaže medzi všetkými podnikmi, a vyriešia niektoré regulačné nedostatky predložené v navrhnutom texte, čím sa podnikom zabezpečí väčšia právna istota. |
| --- | --- |

4.6

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | EHSV berie na vedomie úsilie navrhnuté Komisiou v EÚ s cieľom využiť všetky nástroje, politiky a zdroje, ktoré sú v jej v právomoci (verejné obstarávanie, obchodné dohody, rozvojovú politiku, investičnú politiku, fondy atď.), na podporu dôstojnej práce na celom svete. EHSV vyzýva najmä na účinnejší rozvoj a uplatňovanie súboru nástrojov na zabezpečenie a podporu dôstojných pracovných podmienok a na ratifikáciu medzinárodných pracovných noriem vrátane reforiem potrebných na podporu obnovy hospodárstva, konkurencieschopnosti európskych podnikov a ich schopnosti vytvárať dôstojné pracovné miesta vo svete. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV konštatuje, že v návrhu smernice o náležitej starostlivosti v udržateľných podnikoch sa kladie veľký dôraz na techniky sociálnej zodpovednosti podnikov, ako sú jednostranné kódexy správania. Tieto nástroje nezohľadňujú postavenie pracovníkov. EHSV považuje za vhodné začleniť aj techniky kolektívneho riadenia na podporu užitočných spôsobov zapojenia zástupcov pracovníkov do navrhovania a monitorovania záväzkov v oblasti dôstojnej práce v rámci celého hodnotového reťazca. Ako sa uvádza v bode 4.4, medzinárodné rámcové dohody by mali poskytovať primerané usmernenia a podporu. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV súhlasí s Komisiou, že na boj proti nútenej práci treba viac opatrení a že tieto opatrenia musia byť lepšie. EHSV v tejto súvislosti podporuje Komisiu, aby čo najskôr zaviedla zákaz uvádzať na trhy EÚ výrobky (domáce aj dovážané), ktoré boli vyrobené pomocou nútenej práce vrátane detskej práce. EHSV zároveň odporúča analýzu jednotlivých opatrení a komplexné posúdenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov jednotlivých scenárov. Tento zákaz musí byť v súlade s podmienkami spravodlivého obchodu aj so záväzkami EÚ v oblasti spoločnej obchodnej politiky a globálnou konkurencieschopnosťou Európy. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že na účinný boj proti detskej práci sú potrebné ďalšie opatrenia vzhľadom na veľmi zložité faktory, ktoré k nej vedú (vrátane finančných ťažkostí, nedostatku lepších možností vzdelávania, miestnych zvykov týkajúcich sa úlohy detí v spoločnosti atď.). EHSV zároveň vyzýva na dôsledné uplatňovanie a presadzovanie existujúcich medzinárodných nástrojov. Na odstránenie detskej práce je teda potrebný komplexný (celostný) prístup k udržateľnému hospodárskemu rozvoju, založený na štandarde dôstojnej práce: zdroje umožňujúce kvalitné vzdelávanie, príjem a dostatočná sociálna ochranu pre všetkých. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV zároveň pripisuje osobitný význam revízii smernice EÚ o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu (8), podľa ktorej sú členské štáty povinné zakázať obchodovanie s ľuďmi zo zákona, s doplneným cieľom ochrany pred nútenou prácou (ktorej sú okrem iných zraniteľných skupín neprimerane vystavené ženy a dievčatá, a najmä prisťahovalci). EHSV už privítal komplexný a integrovaný prístup k ochrane osôb, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi (9). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV zdôrazňuje význam návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch [COM(2021) 391 final], ktorého cieľom je lepšie využiť potenciál jednotného trhu a únie kapitálových trhov v snahe prispieť k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy a životného prostredia v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2016 a Európskej zelenej dohody. EHSV od začiatku tvrdil, že Zelená dohoda môže byť a bude úspešná len vtedy, ak bude aj sociálnou dohodou, pričom požaduje presnejšie vymedzenie pojmu „sociálne investície“ s cieľom poskytnúť väčšiu právnu istotu trhom a podnikom (10). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV podporuje prácu Európskej komisie v súvislosti s novým nariadením EÚ o všeobecnom systéme preferencií (nariadenie o VSP) na roky 2024 – 2034. EHSV konštatuje, že Komisia posilnila svoju podporu presadzovania dodržiavania medzinárodných pracovných noriem v krajinách využívajúcich všeobecný systém preferencií a doplnila dva nové dohovory o pracovných právach (Dohovor MOP č. 89 o inšpekcii práce a Dohovor č. 144 o trojstranných konzultáciách), a uznáva, že vývoz tovarov vyrobených pomocou detskej práce a nútenej práce je dôvodom na zrušenie obchodných preferencií. EHSV odporúča, aby návrh nariadenia o VSP na roky 2024 – 2034 zahŕňal deklaráciu MOP z roku 1998 a jej zmenu z roku 2022. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Okrem toho EHSV víta úmysel Komisie podporiť reformu Svetovej obchodnej organizácie (WTO) s cieľom ďalej prispievať k udržateľnému rozvoju, integrovať sociálny rozmer globalizácie a presadzovať v rámci WTO dohody, ktorými sa podporuje dôstojná práca a sociálna spravodlivosť. EHSV dúfa, že primeraná rovnováha medzi sociálnymi cieľmi a cieľmi v oblasti zlepšovania globálnej hospodárskej konkurencieschopnosti sa dosiahne v rámci otvorených procesov rokovaní. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV víta návrh na začlenenie mechanizmov na posudzovanie a monitorovanie miery dodržiavania smernice o náležitej starostlivosti, vrátane európskej siete kontrolných orgánov s cieľom pomôcť pri vykonávaní tejto smernice. EHSV však s obavami poznamenáva, po prvé, že mandát (právomoc) tohto kontrolného orgánu nie je jasne stanovený, a po druhé, že tieto mechanizmy nezabezpečujú sociálny dialóg so sociálnymi partnermi. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom legislatívnom texte jasne vymedzila takéto mechanizmy. |
| --- | --- |

5.9

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_SK.html.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode, CESE 2020/02161 (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 197).

2

Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode

(3)  EHSV sa tejto otázke podrobne venoval už v stanovisku na tému Záväzná dohoda OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9).

3

Záväzná dohoda OSN v oblasti podnikania a ľudských práv

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  https://www.ilo.org/dyn/normlex/es/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_SK.html.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947.

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1).

8

(9)  Ú. v. EÚ C 51, 17.2. 2011, s. 50.

9

(10)  EHSV pripravuje stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti, ECO/581 (pozri stranu 15 tohto úradného vestníka).

10

Sociálna taxonómia – výzvy a príležitosti,

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

| AMENDMENT 3


  SOC/727


  Decent work worldwide


  Point 2.6


  Amend as follows: | Tabled by:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDMENT 3

SOC/727

Decent work worldwide

Point 2.6

Amend as follows:

Tabled by:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Section opinion | Amendment |
| --- | --- |
| The EESC recognises the importance of instruments that are based on corporate social responsibility (CSR) for achieving just development, as CSR incentivises positive behavioural changes towards environmental and social sustainability. However, the EESC also advised of a need for improvement. The EESC therefore calls on the EU and its Member States to ensure a more efficient implementation of existing international instruments for sustainable, just and resilient post-COVID-19 growth and recovery, with decent work at their core. The EESC has called for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights (1), and
  an
  ILO
  convention
  on decent work in supply chains. The EESC has also expressed its support for an effective and coherent mandatory EU framework on due diligence and corporate responsibility based on social dialogue with social partners and with a multi-stakeholder approach. | The EESC recognises the importance of instruments that are based on corporate social responsibility (CSR) for achieving just development, as CSR incentivises positive behavioural changes towards environmental and social sustainability. However, the EESC also advised of a need for improvement. The EESC therefore calls on the EU and its Member States to ensure a more efficient implementation of existing international instruments for sustainable, just and resilient post-COVID-19 growth and recovery, with decent work at their core. The EESC has called for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights (1), and
  for
  ILO
  exploring the development and future adoption of any relevant and suitable instruments

   (2) on decent work in supply chains. The EESC has also expressed its support for an effective and coherent mandatory EU framework on due diligence and corporate responsibility based on social dialogue with social partners and with a multi-stakeholder approach. |

Section opinion

Amendment

The EESC recognises the importance of instruments that are based on corporate social responsibility (CSR) for achieving just development, as CSR incentivises positive behavioural changes towards environmental and social sustainability. However, the EESC also advised of a need for improvement. The EESC therefore calls on the EU and its Member States to ensure a more efficient implementation of existing international instruments for sustainable, just and resilient post-COVID-19 growth and recovery, with decent work at their core. The EESC has called for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights (1), and
  an
  ILO
  convention
  on decent work in supply chains. The EESC has also expressed its support for an effective and coherent mandatory EU framework on due diligence and corporate responsibility based on social dialogue with social partners and with a multi-stakeholder approach.

The EESC recognises the importance of instruments that are based on corporate social responsibility (CSR) for achieving just development, as CSR incentivises positive behavioural changes towards environmental and social sustainability. However, the EESC also advised of a need for improvement. The EESC therefore calls on the EU and its Member States to ensure a more efficient implementation of existing international instruments for sustainable, just and resilient post-COVID-19 growth and recovery, with decent work at their core. The EESC has called for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights (1), and
  for
  ILO
  exploring the development and future adoption of any relevant and suitable instruments

   (2) on decent work in supply chains. The EESC has also expressed its support for an effective and coherent mandatory EU framework on due diligence and corporate responsibility based on social dialogue with social partners and with a multi-stakeholder approach.

Outcome of the vote:

| In favour: | 65 |
| --- | --- |
| Against: | 97 |
| Abstention: | 13 |

In favour:

65

Against:

97

Abstention:

13

| AMENDMENT 4


  SOC/727


  Decent work worldwide


  Point 2.7


  Amend as follows: | Tabled by:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDMENT 4

SOC/727

Decent work worldwide

Point 2.7

Amend as follows:

Tabled by:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Section opinion | Amendment |
| --- | --- |
| The EESC recognises the benefits of a harmonised EU regulatory framework on due diligence and sustainability. Among other advantages, it requires fair competition from all companies, including from non-EU countries operating in the EU, as they are subject to equal conditions and offer greater legal certainty. Such a harmonised regulatory framework will make it easier for companies and workers to transition to a climate-neutral economy under labour and social justice conditions for all global chains. The EESC therefore calls for a coherent and balanced EU regulatory framework on corporate due diligence that is efficient and proportioned. | The EESC recognises the benefits of a harmonised EU regulatory framework on due diligence and sustainability. Among other advantages, it requires fair competition from all companies
  within its scope of application
  , including from non-EU countries operating in the EU, as they are subject to equal conditions and offer greater legal certainty. Such a harmonised regulatory framework will make it easier for companies and workers to transition to a climate-neutral economy under labour and social justice conditions for all global chains. The EESC therefore calls for a coherent and balanced EU regulatory framework on corporate due diligence that is efficient and proportioned. |

Section opinion

Amendment

The EESC recognises the benefits of a harmonised EU regulatory framework on due diligence and sustainability. Among other advantages, it requires fair competition from all companies, including from non-EU countries operating in the EU, as they are subject to equal conditions and offer greater legal certainty. Such a harmonised regulatory framework will make it easier for companies and workers to transition to a climate-neutral economy under labour and social justice conditions for all global chains. The EESC therefore calls for a coherent and balanced EU regulatory framework on corporate due diligence that is efficient and proportioned.

The EESC recognises the benefits of a harmonised EU regulatory framework on due diligence and sustainability. Among other advantages, it requires fair competition from all companies
  within its scope of application
  , including from non-EU countries operating in the EU, as they are subject to equal conditions and offer greater legal certainty. Such a harmonised regulatory framework will make it easier for companies and workers to transition to a climate-neutral economy under labour and social justice conditions for all global chains. The EESC therefore calls for a coherent and balanced EU regulatory framework on corporate due diligence that is efficient and proportioned.

Outcome of the vote:

| In favour: | 73 |
| --- | --- |
| Against: | 100 |
| Abstention: | 14 |

In favour:

73

Against:

100

Abstention:

14

| AMENDMENT 5


  SOC/727


  Decent work worldwide


  Point 4.6


  Amend as follows: | Tabled by:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDMENT 5

SOC/727

Decent work worldwide

Point 4.6

Amend as follows:

Tabled by:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Section opinion | Amendment |
| --- | --- |
| The EESC appreciates that the European Commission has accepted the European Parliament's request to present a proposal for a directive on corporate sustainability due diligence (INT/973). The EESC notes that the Commission's proposal restricts the number of companies included in the proposal for a directive, thereby limiting the scope of the European Parliament's request. The EESC calls for a process of dialogue between the three European institutions to reach agreement on this coherent EU regulatory framework, including
  appropriately broadening
  the
  scope of
  the
  future directive
  , which will improve its effectiveness, including in terms of fair competition between all companies, and to solve some of the regulatory shortcomings presented by the proposed text in order to give companies greater legal certainty. | The EESC appreciates that the European Commission has accepted the European Parliament's request to present a proposal for a directive on corporate sustainability due diligence (INT/973). The EESC notes that the Commission's proposal restricts the number of companies included in the proposal for a directive, thereby limiting the scope of the European Parliament's request. The EESC calls for a process of dialogue between the three European institutions to reach agreement on this coherent EU regulatory framework, including
  policymakers keeping
  the
  challenging MSMEs' position in mind and ensure that support tools are ready at
  the
  European and national levels once the due diligence legislation enters into force

   (1), which will improve its effectiveness, including in terms of fair competition between all companies
  within the scope of the future Directive
  , and to solve some of the regulatory shortcomings presented by the proposed text in order to give companies greater legal certainty. |

Section opinion

Amendment

The EESC appreciates that the European Commission has accepted the European Parliament's request to present a proposal for a directive on corporate sustainability due diligence (INT/973). The EESC notes that the Commission's proposal restricts the number of companies included in the proposal for a directive, thereby limiting the scope of the European Parliament's request. The EESC calls for a process of dialogue between the three European institutions to reach agreement on this coherent EU regulatory framework, including
  appropriately broadening
  the
  scope of
  the
  future directive
  , which will improve its effectiveness, including in terms of fair competition between all companies, and to solve some of the regulatory shortcomings presented by the proposed text in order to give companies greater legal certainty.

The EESC appreciates that the European Commission has accepted the European Parliament's request to present a proposal for a directive on corporate sustainability due diligence (INT/973). The EESC notes that the Commission's proposal restricts the number of companies included in the proposal for a directive, thereby limiting the scope of the European Parliament's request. The EESC calls for a process of dialogue between the three European institutions to reach agreement on this coherent EU regulatory framework, including
  policymakers keeping
  the
  challenging MSMEs' position in mind and ensure that support tools are ready at
  the
  European and national levels once the due diligence legislation enters into force

   (1), which will improve its effectiveness, including in terms of fair competition between all companies
  within the scope of the future Directive
  , and to solve some of the regulatory shortcomings presented by the proposed text in order to give companies greater legal certainty.

Outcome of the vote:

| In favour: | 68 |
| --- | --- |
| Against: | 97 |
| Abstention: | 15 |

In favour:

68

Against:

97

Abstention:

15

| AMENDMENT 1


  SOC/727


  Decent work worldwide


  Point 1.7


  Amend as follows: | Tabled by:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDMENT 1

SOC/727

Decent work worldwide

Point 1.7

Amend as follows:

Tabled by:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Section opinion | Amendment |
| --- | --- |
| As part of its fair and sustainable economy package, the Commission also presented a proposal for a corporate sustainability due diligence directive (see opinion INT/973). The EESC considers this proposal an important step in promoting respect for human rights as an obligation for businesses and directors. However, the EESC believes that this proposal still presents many shortcomings (for example,
  limited individual application, as
  it
  only directly applies
  to
  large companies and only
  indirectly
  to SMEs
  ; low employee representation) and unclear legal concepts (such as the „established“ business relations requirement) that present a danger of being applied in different ways by national authorities and courts, creating legal uncertainties for both workers and companies. Consequently, the EESC calls for a balanced dialogue process between the Commission, the Parliament and the Council to correct these shortcomings and to improve the effectiveness of the regulatory instrument that is ultimately approved. | As part of its fair and sustainable economy package, the Commission also presented a proposal for a corporate sustainability due diligence directive (see opinion INT/973). The EESC considers this proposal an important step in promoting respect for human rights as an obligation for businesses and directors. However, the EESC believes that this proposal still presents many shortcomings (for example, it
  is
  to
  be feared that the provisions of the directive, which does not explicitly include MSMEs, will
  indirectly
  be extended de facto

   (1); low employee representation) and unclear legal concepts (such as the „established“ business relations requirement) that present a danger of being applied in different ways by national authorities and courts, creating legal uncertainties for both workers and companies. Consequently, the EESC calls for a balanced dialogue process between the Commission, the Parliament and the Council to correct these shortcomings and to improve the effectiveness of the regulatory instrument that is ultimately approved. |

Section opinion

Amendment

As part of its fair and sustainable economy package, the Commission also presented a proposal for a corporate sustainability due diligence directive (see opinion INT/973). The EESC considers this proposal an important step in promoting respect for human rights as an obligation for businesses and directors. However, the EESC believes that this proposal still presents many shortcomings (for example,
  limited individual application, as
  it
  only directly applies
  to
  large companies and only
  indirectly
  to SMEs
  ; low employee representation) and unclear legal concepts (such as the „established“ business relations requirement) that present a danger of being applied in different ways by national authorities and courts, creating legal uncertainties for both workers and companies. Consequently, the EESC calls for a balanced dialogue process between the Commission, the Parliament and the Council to correct these shortcomings and to improve the effectiveness of the regulatory instrument that is ultimately approved.

As part of its fair and sustainable economy package, the Commission also presented a proposal for a corporate sustainability due diligence directive (see opinion INT/973). The EESC considers this proposal an important step in promoting respect for human rights as an obligation for businesses and directors. However, the EESC believes that this proposal still presents many shortcomings (for example, it
  is
  to
  be feared that the provisions of the directive, which does not explicitly include MSMEs, will
  indirectly
  be extended de facto

   (1); low employee representation) and unclear legal concepts (such as the „established“ business relations requirement) that present a danger of being applied in different ways by national authorities and courts, creating legal uncertainties for both workers and companies. Consequently, the EESC calls for a balanced dialogue process between the Commission, the Parliament and the Council to correct these shortcomings and to improve the effectiveness of the regulatory instrument that is ultimately approved.

Outcome of the vote:

| In favour: | 72 |
| --- | --- |
| Against: | 107 |
| Abstention: | 12 |

In favour:

72

Against:

107

Abstention:

12

| AMENDMENT 2


  SOC/727


  Decent work worldwide


  Point 1.12


  Amend as follows: | Tabled by:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDMENT 2

SOC/727

Decent work worldwide

Point 1.12

Amend as follows:

Tabled by:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Section opinion | Amendment |
| --- | --- |
| Additionally, the EESC calls for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights, and
  an
  ILO
  convention
  on decent
  work in supply chains. | Additionally, the EESC calls for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights, and
  for
  ILO
  exploring the development and future adoption of any relevant and suitable instruments

   (1) on decent
  work in supply chains. |

Section opinion

Amendment

Additionally, the EESC calls for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights, and
  an
  ILO
  convention
  on decent

work in supply chains.

Additionally, the EESC calls for both EU support for a binding UN treaty on business and human rights, and
  for
  ILO
  exploring the development and future adoption of any relevant and suitable instruments

   (1) on decent
  work in supply chains.

Outcome of the vote: Did not vote on this AMP as it is exactly the same as 2.6 above.

| In favour: | N/A |
| --- | --- |
| Against: | N/A |
| Abstention: | N/A |

In favour:

N/A

Against:

N/A

Abstention:

N/A

---

(1)  The EESC already addressed this issue in detail in opinion REX/518 Binding UN treaty on business and human rights: https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-en.docx/content

(1)  The EESC already addressed this issue in detail in opinion REX/518 Binding UN treaty on business and human rights: https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-en.docx/content

(2)  
  REX/462 Decent work in global supply chains, point 1.9 https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion

(1)  
  INT/973 Sustainable corporate governance (https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), point 1
  .
  6

(1)  
  INT/973 Sustainable corporate governance (https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), point 4.9
  .

(1)  
  REX/462 Decent
  work in
  global supply chains, point 1.9 https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-
  supply – chains
  -own-initiative-opinion
  .

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/161

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

[COM(2022) 241 final]

(2022/C 486/22)

| Spravodajkyňa: | Marija MINČEVA |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Marija MINČEVA

| Žiadosť o konzultáciu | Rada Európskej únie, 14. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 6. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 146/0/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada Európskej únie, 14. 6. 2022

Právny základ

článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

6. 9. 2022

Prijaté v pléne

22. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

146/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že navrhované usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov sú vhodné, keďže obsahujú riešenia najnaliehavejších problémov na trhu práce. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV poukazuje na súčasnú čoraz neistejšiu geopolitickú situáciu. Jej vplyv na budúci dopyt bude mať účinok aj na investičné rozhodnutia spoločností a istotu pracovných miest a oddiali realizáciu súkromných aj verejných investičných plánov. Vzhľadom na vysokú infláciu a zvýšené ceny energií, ktoré majú vážny vplyv na kúpnu silu, ako aj na očakávanú recesiu je ešte dôležitejšie zabezpečiť konkurencieschopnú investičnú základňu. Členské štáty by mali pracovať na skutočne integrovanom jednotnom trhu a pomáhať malým a stredným podnikom (MSP), aby sa rozširovali. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V týchto turbulentných časoch sa musia prijať opatrenia na posilnenie úlohy sociálnych partnerov a zlepšenie ich zapojenia do navrhovania a zavádzania reforiem a politík v oblasti zamestnanosti, sociálnych vecí a ekonomiky vrátane budovania ich kapacít. To je dôležité aj pri uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv a realizácii národných plánov obnovy a odolnosti. Organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti zamestnanosti a sociálnych otázok, poskytovatelia vzdelávania a sociálnych služieb, sociálne podniky a sociálne organizácie potrebujú na poskytovanie svojich služieb rôznym znevýhodneným skupinám priaznivé prostredie. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Keďže nedostatok pracovnej sily opäť rastie, treba zaviesť účinné opatrenia na povzbudzovanie sociálnych partnerov, aby pracovali na uspokojovaní potreby zručností v jednotlivých členských štátoch opatreniami prispôsobenými jednotlivým odvetviam a miestnym podmienkam. Vzhľadom na rýchle technologické zmeny a dvojakú transformáciu sa „životnosť“ nadobudnutých zručností a kompetencií stále skracuje a celoživotné nadobúdanie potrebných zručností a kompetencií je čoraz dôležitejšie pre pracovníkov aj podniky. Mala by sa podporovať mobilita pracovnej sily v EÚ a legálna migrácia pracovnej sily. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV je presvedčený, že na odstraňovanie chudoby zamestnaných osôb je potrebné kombinované pôsobenie rôznych politických nástrojov a opatrení, na ktorých sa dohodnú sociálni partneri. Okrem dôstojných miezd vrátane primeraných minimálnych miezd môžu tieto politické nástroje zahŕňať dobre navrhnuté dočasné finančné stimuly sprevádzané cielenými a účinnými kvalifikačnými a rekvalifikačnými opatreniami. Členské štáty by mali byť nabádané a podporované, aby ich využívali koordinovane. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Osobitne dôležitá je cielená podpora dlhodobo nezamestnaných a/alebo ekonomicky nečinných ľudí, pretože zväčšuje ich šance na návrat na trh práce a je dôležitým činiteľom udržania pracovných miest. Keďže pandémia vážne zasiahla najmä mladých ľudí, na zabezpečenie toho, aby nezaostávali za inými, sú nevyhnutné inkluzívne a výhľadové politické opatrenia zamerané práve na nich. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Na zmenšenie miery ekonomickej nečinnosti je potrebné vyvinúť úsilie na to, aby sa na trh práce vrátili ľudia, ktorí sa na ňom dlhšie nezúčastňujú. Ak by sa rôzne formy práce, jej flexibilita a telepráca riadne upravili právnymi predpismi alebo kolektívnym vyjednávaním na národnej úrovni, mohli by byť dôležitými činiteľmi, ktoré ľuďom zo znevýhodnených skupín umožnia nájsť si prácu. Verejné služby zamestnanosti treba posilniť, a to aj digitalizáciou poskytovaných služieb a podporou spolupráce so súkromnými službami zamestnanosti a inými relevantnými aktérmi na trhu práce. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Členské štáty, najmä tie, ktoré sú podľa sociálneho prehľadu považované za krajiny so slabými výsledkami, by sa aj konzistentným využívaním zdrojov EÚ mali nabádať k tomu, aby podporili vytvorenie rámca umožňujúceho zamestnávateľom zamestnávať osoby so zdravotným postihnutím, alebo k tomu, aby podľa možnosti vytvárali príležitosti pre samostatne zárobkovo činné osoby. V tejto súvislosti majú pri podpore a realizácii projektov zamestnanosti kľúčový význam subjekty sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Dôležité zostávajú aj opatrenia na odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a je potrebné odstrániť základné príčiny tohto problému. Smernica o transparentnosti odmeňovania, o návrhu ktorej sa v súčasnosti rokuje, by mala posilniť uplatňovanie zásady rovnakej odmeny žien a mužov za prácu rovnakej hodnoty ako jedno z opatrení na odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, pričom treba naďalej citlivo pristupovať k obavám týkajúcim sa dodatočného zaťaženia podnikov, najmä MSP. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vzhľadom na rastúce starnutie obyvateľstva, väčšiu očakávanú strednú dĺžku života pri narodení a úbytok pracovnej sily je potrebné starostlivo zvážiť výzvy v súvislosti so systémami sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v členských štátoch, aby sa zachovala primeranosť a finančná udržateľnosť dôchodkových systémov. Je potrebné prijať opatrenia na nárast pracovnej sily inkluzívnejšími trhmi práce vrátane aktivácie takých skupín, ktoré sú v súčasnosti z trhu práce vylúčené alebo sú na ňom nedostatočne zastúpené. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Po nadobudnutí účinnosti smernice o dočasnej ochrane členské štáty rýchlo konali s cieľom prispôsobiť svoje regulačné rámce tak, aby im umožnili podporovať ukrajinských utečencov a štátnych príslušníkov iných krajín, ktorí žili na Ukrajine a v dôsledku vojny utiekli do Európy. Zaoberať sa treba všetkými prekážkami. |
| --- | --- |

1.11

2.   Všeobecné pripomienky a súvislosti

| 2.1 | Počas cyklu európskeho semestra v roku 2022 bola obnovená rozsiahla koordinácia hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti a zároveň sa uskutočnilo ďalšie prispôsobenie požiadavkám využívania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Správy o jednotlivých krajinách uverejnené v máji 2022 obsahujú posúdenie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a jeho akčného plánu, v ktorom sa stanovujú sociálne ciele a ukazovatele, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou semestra a národných plánov obnovy a odolnosti (1). Odkaz na sociálny prehľad poskytuje cielené preskúmanie vykonávania akčného plánu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zjednodušené. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V roku 2021 usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2020/1512 zostali bez akýchkoľvek zmien. V roku 2022 Európska komisia navrhla niekoľko zmien, ktoré odrážajú nedávne politické iniciatívy a dopĺňajú nové prvky súvisiace s inváziou Ruska na Ukrajinu. EHSV víta zameranie Komisie na prostredie po pandémii COVID-19, ktoré má zabezpečiť udržateľný rast. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vojna na Ukrajine prehĺbila problém prerušenia dodávok a zväčšila neistotu. Hospodárstvo EÚ takisto nepriamo trpí v dôsledku zdravotnej situácie podmienenej ochorením COVID-19 v iných regiónoch. Podľa hospodárskeho výhľadu sa v EÚ predpokladá nižší rast a vyššia inflácia, najmä v roku 2022 (2). Vysoká miera inflácie a prudký nárast cien energií a plynu spôsobujú ďalší tlak na podniky (a ich konkurencieschopnosť) a domácnosti (a ich kúpnu silu). Nevyhnutne to ovplyvní schopnosť niektorých podnikov vytvárať nové pracovné miesta a v nadchádzajúcich mesiacoch to bude výzvou pre systémy sociálnej ochrany, čo si bude vyžadovať cielené politiky na podporu transformácie trhu práce. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Hoci sú politiky zamestnanosti členských štátov zamerané na zabezpečenie inkluzívnosti a spravodlivosti, mali by odrážať aj hospodársky a sociálny vývoj. Vplyv politík zamestnanosti by sa mal dôkladne posúdiť, aby sa nimi stimulovalo udržateľné oživenie namiesto nižšej miery zamestnanosti, horšej kvality pracovných miest a nižšej kúpnej sily jednotlivcov. Väčšia pozornosť by sa mala venovať nedostatku pracovnej sily a chýbajúcim zručnostiam a mali by nasledovať osobitné politické odporúčania a iniciatívy v súlade s akčným plánom Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.4

3.   Konkrétne pripomienky

3.1   
  Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

| 3.1.1 | Kľúčovými hospodárskymi a sociálnymi výzvami v Európe zostávajú: udržateľný rast, vytváranie kvalitných pracovných miest a účasť na zamestnanosti (vrátane starších a mladých ľudí, žien, ľudí, ktorí sa dlhšie nezúčastňujú na trhu práce, ekonomicky nečinných osôb atď.). Na ich zvládnutie sa musí zabezpečiť konkurencieschopná investičná základňa s využitím potenciálu ekologickej a digitálnej transformácie. EHSV súhlasí s tým, že Európska komisia nabáda členské štáty, aby vytvorili podnikateľské prostredie, ktoré bude vhodné na podporu zodpovedného podnikania a skutočnej samostatnej zárobkovej činnosti, obmedzili byrokraciu, pracovali na skutočne integrovanom a riadne fungujúcom jednotnom trhu a pomohli MSP rozširovať sa. Dôrazne odporúča, aby sa na mikropodniky aj naďalej vzťahovalo usmernenie č. 5. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Zväčšenie dopytu po pracovnej sile v celej EÚ možno dosiahnuť zvýšením najmä produktívnych investícií do kľúčových odvetví hospodárstva, podľa potreby odstránením zaťažujúceho vplyvu daní na prácu bez oslabenia sociálnej ochrany so zabezpečením príjmov na zachovanie udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia, zintenzívnením boja proti daňovým únikom, daňovým podvodom a neformálnemu hospodárstvu, sprístupnením rôznych foriem práce zamestnávateľom a zamestnancom regulovaných právnymi predpismi alebo dohodami z kolektívneho vyjednávania a zároveň vyvíjaním úsilia o zlepšenie pracovných podmienok v nových formách práce, aby boli pre zamestnancov príťažlivé. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Očakáva sa, že čoraz neistejšia geopolitická situácia s vplyvom na budúci dopyt bude mať účinok aj na investičné rozhodnutia spoločností a istotu pracovných miest a oddiali realizáciu súkromných aj verejných investičných plánov. V dôsledku inflácie klesá miera rastu a očakáva sa, že reálne mzdy pred miernym nárastom v budúcom roku najprv klesnú. EHSV berie na vedomie názor Komisie, že nad otázkami zvyšovania miezd budú v dohodách o mzdách v niektorých odvetviach pravdepodobne naďalej prevažovať obavy v súvislosti s istotou zamestnania (3). Inflácia vytvára tlak na rast miezd a kúpnu silu. Na zabránenie veľmi nebezpečnej mzdovo-cenovej špirále a zvýšenie produktivity je nevyhnutné, aby sociálni partneri mali priestor na zlepšenie pokrytia kolektívnym vyjednávaním a postupov na úrovni odvetvia a podniku, kde by sa mohli prijať konkrétne opatrenia. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Zároveň sú potrebné štrukturálne opatrenia na trhu práce na vytvorenie kvalitných pracovných príležitostí. Mala by sa podporovať mobilita pracovnej sily v EÚ a legálna migrácia pracovnej sily. EHSV očakáva, že súbor opatrení Komisie z 27. apríla 2022 týkajúci sa legálnej migrácie, získavania zručností a prilákania talentov do EÚ bude pre jej trh práce významnou podporou. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EHSV víta dôraz na obehové hospodárstvo ako časť hospodárstva s potenciálom tvorby pracovných miest, ako aj podporu odvetví a regiónov, ktoré sú osobitne zasiahnuté ekologickou transformáciou z dôvodu ich odvetvovej špecializácie alebo regionálnej koncentrácie konkrétneho druhu priemyslu. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EHSV upozorňuje aj na uznesenie o začlenení zásady bezpečného a zdravého pracovného prostredia do základných pracovných zásad a práv Medzinárodnej organizácie práce, ktoré bolo prijaté na 110. medzinárodnej konferencii práce, a zdôrazňuje, že je potrebné neustále investovať do kultúry prevencie úrazov, chorôb z povolania a rizík na pracovisku. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EHSV sa domnieva, že ak sú minimálne mzdy primerané, či už stanovené zákonom alebo na základe kolektívneho vyjednávania, predstavujú cenný nástroj na odstránenie chudoby zamestnaných osôb. Samotné však nestačia a je potrebné kombinované pôsobenie rôznych politických nástrojov. Tieto politické nástroje môžu zahŕňať dobre navrhnuté dočasné finančné stimuly, prípadné prepracovanie prerozdeľovacieho mechanizmu daňového systému atď. Finančné nástroje by sa mali kombinovať s cielenými a účinnými opatreniami na získavanie a zvyšovanie kvalifikácie, keďže nízkokvalifikovaní pracovníci sú chudobou zamestnaných osôb ohrození viac ako vysokokvalifikovaní pracovníci (19 % oproti 4,9 %) (4). Členské štáty by mali byť nabádané a podporované, aby ich využívali koordinovane. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Mala by sa rešpektovať autonómia sociálnych partnerov a ich sloboda kolektívne vyjednávať na dobrovoľnom základe. Kolektívne vyjednávanie a zväčšenie rozsahu pokrytia ním sú stále najlepšími nástrojmi na dosiahnutie správnej rovnováhy pri stanovovaní miezd, pokiaľ ide o spravodlivosť a vhodnosť miezd reagovať na vývoj produktivity, zlepšovanie pracovných podmienok a sociálnych príspevkov. Tam, kde je stanovená zákonná minimálna mzda, je rovnako dôležité účinné zapojenie sociálnych partnerov, aby sa určili správne riešenia na dosiahnutie vzostupnej sociálno-ekonomickej konvergencie prispôsobenej situácii v členskom štáte. Ak je pokrytie kolektívnym vyjednávaním slabé, členské štáty by sa mali usilovať o vytvorenie priaznivých podmienok pre sociálnych partnerov, aby títo pracovali na jeho rozšírení. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Zapojenie sociálnych partnerov sa počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 ukázalo ako veľmi cenné. V týchto turbulentných časoch sa musia prijať opatrenia na posilnenie úlohy sociálnych partnerov a zlepšenie ich zapojenia do navrhovania a zavádzania reforiem a politík v oblasti zamestnanosti, sociálnych vecí a ekonomiky vrátane budovania ich kapacít. To je dôležité aj pri uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv a realizácii národných plánov podpory obnovy a odolnosti. Mala by sa zohľadniť aj úloha organizácií občianskej spoločnosti v tých oblastiach politiky, ktorým sa venujú. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   
  Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, ako aj celoživotného získavania zručností a kompetencií

| 3.2.1 | EHSV víta zmenu názvu usmernenia tak, že zahŕňa koncepciu celoživotného vzdelávania. Vzhľadom na rýchle technologické zmeny a dvojakú ekologickú a digitálnu transformáciu sa „životnosť“ nadobudnutých zručností a kompetencií stále skracuje a celoživotné nadobúdanie potrebných zručností a kompetencií je čoraz dôležitejšie pre pracovníkov aj podniky. Preto je dôležité posúdiť spoločnú zodpovednosť za celoživotné vzdelávanie na pracovisku. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EHSV víta navrhovaný prístup, ktorý ponúka komplexné podporné opatrenia uľahčujúce riadenie zmien na trhu práce. Príležitosti na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu sú kľúčové, ak majú byť jednotlivci schopní držať krok so zmenami na trhu práce, a musia byť zaručené a dostupné počas celého pracovného života (1. zásada Európskeho piliera sociálnych práv) (5). Nedostatočná motivácia zúčastňovať sa na odbornej príprave je však naďalej vážnym problémom a mali by sa hľadať riešenia. Veľký význam v celkovom úsilí o posúdenie kvalifikačných potrieb majú sociálni partneri. Fondy na financovanie odbornej prípravy zohrávajú dôležitú úlohu pri financovaní pracovných školení a členské štáty by mali osvedčené postupy podporovať a spoločne využívať (6). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Osobitne dôležitá je cielená podpora dlhodobo nezamestnaných a/alebo ekonomicky nečinných ľudí, pretože zväčšuje ich šance na návrat na trh práce a je dôležitým činiteľom udržania pracovných miest. Členské štáty treba nabádať, aby skrátili 18-mesačné obdobie nezamestnanosti stanovené na oslovovanie dlhodobo nezamestnaných osôb. Naliehavo potrebné sú cielené opatrenia na prilákanie mladých ľudí, ktorí už majú za sebou určitú odbornú kariéru. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 nedostatok pracovnej sily klesol, teraz opäť rastie (7). Chýbajúce efektívne kvalifikačné predpovede sú pre zamestnávateľov v celej EÚ kritickým problémom. Investície do vzdelávania dospelých a rozvoja zručností úzko súvisiacich s potrebami trhu práce, môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri oživovaní hospodárstva a budovaní sociálnej Európy. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Platí to aj o vojnových utečencoch z Ukrajiny. Okrem zabezpečenia jazykovej prípravy sa musia prijať opatrenia na uľahčenie uznávania už získaných kvalifikácií potrebných na integráciu na trhu práce. EHSV preto víta usmernenia Komisie týkajúce sa prístupu na trh práce, k odbornému vzdelávaniu a príprave a k vzdelávaniu dospelých ľudí utekajúcich pred vojenskou agresiou Ruska voči Ukrajine (8). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Investície potrebné na vykonávanie iniciatívy REPowerEU budú úzko súvisieť s potrebou vyškolenej pracovnej sily. Pokiaľ ide o individuálne vzdelávacie účty (9), EHSV opakuje svoje stanovisko, že rozhodnutie o ich prijatí alebo neprijatí ako jedného z mechanizmov poskytovania a financovania odbornej prípravy musí zostať vecou členských štátov. V každom prípade musia tieto účty podporovať prístup k uznávaným a overeným kurzom odbornej prípravy. Úloha sociálnych partnerov pri navrhovaní a/alebo správe príslušných fondov odbornej prípravy je veľmi dôležitá. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné vyvinúť úsilie o zvyšovanie celkovej úrovne kvalifikácie vo všetkých členských štátoch. Obzvlášť dôležité je to na začiatku vzdelávania, ale aj počas celého pracovného života. Ako sa správne uvádza v spoločnej správe o zamestnanosti za rok 2022, pozitívny trend zmenšovania podielu osôb predčasne ukončujúcich školskú dochádzku sa v rokoch 2015 až 2020 spomalil a zodpovedajúca miera klesla len o 1,1 percentuálneho bodu (10). Členské štáty by vo svojich systémoch odborného vzdelávania a prípravy (OVP) mali posilniť učenie na pracovisku a mimoriadne dôležité pre trhy práce je aj terciárne vzdelávanie a vyšší počet absolventov vo vedeckých, technologických, inžinierskych a matematických odboroch v systémoch OVP aj terciárneho vzdelávania, a to najmä žien. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Pandémia obzvlášť tvrdo zasiahla mladých ľudí. Boli jednou zo skupín najvážnejšie postihnutých hospodárskou a sociálnou krízou spôsobenou pandémiou. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vymazala desať rokov pokroku v oblasti zamestnanosti mladých ľudí. Ak sa vlády a inštitúcie chcú primerane pripraviť na meniaci sa svet práce (globalizácia, klimatická kríza, demografické zmeny a technologický pokrok) musia zvážiť vplyv každého z týchto megatrendov. Zásadný význam majú inkluzívne a výhľadové politické intervencie zamerané na mladých ľudí, ak sa nemá zabudnúť na žiadneho mladého človeka (11). |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Rozdiely v odmeňovaní žien a mužov zostávajú v EÚ výzvou. Keďže sa tento problém v jednotlivých krajinách značne líši, treba odstrániť jeho základné príčiny, ako je segregácia na trhu práce a vo vzdelávaní, pohlavné stereotypy, nedostatok dostupnej infraštruktúry starostlivosti o deti a inej starostlivosti a nerovnomerné rozdelenie povinností v domácnosti a starostlivosti. Akákoľvek diskriminácia v odmeňovaní (vrátane diskriminácie na základe veku) sa musí odstrániť. Smernica o transparentnosti odmeňovania, ktorej návrh predložila Európska komisia a v súčasnosti sa o ňom rokuje, by mala členským štátom pomôcť posilniť uplatňovanie zásady rovnakej odmeny žien a mužov za prácu rovnakej hodnoty ako jedno z opatrení na odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, pričom treba naďalej citlivo pristupovať k obavám týkajúcim sa dodatočného zaťaženia podnikov, najmä MSP. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   
  Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

| 3.3.1 | Na zlepšenie fungovania trhov práce je potrebné zrevidovať úlohy a povinnosti rôznych aktérov (verejné služby zamestnanosti, sociálne služby). Je potrebné zvážiť potenciál vytvárania partnerstiev sociálnych služieb (na oslovenie ľudí, ktorí sa dlhšie nezúčastňujú na trhu práce, a ich prípravu na programy odbornej prípravy) s verejnými službami zamestnanosti (prispôsobené aktívne politiky zamestnanosti so zložkou udržania, usmerňovaním a poradenskými službami) a súkromnými službami zamestnanosti (spoločné a/alebo doplnkové činnosti, t. j. spoločné databázy voľných pracovných miest). Musí sa posudzovať účinnosť politických opatrení a v prípade potreby sa tieto opatrenia musia prepracovať alebo treba vymyslieť nové. Treba zväčšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti, a to aj digitalizáciou poskytovaných služieb. Rovnako treba podporovať spoluprácu so súkromnými službami zamestnanosti a inými relevantnými aktérmi na trhu práce. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Sociálni partneri tu zohrávajú kľúčovú úlohu, a to najmä v kontexte miestnych trhov práce a transformujúcich sa odvetví, kde môžu prispieť k plynulým prechodom medzi odvetviami, pracovnými miestami a/alebo povolaniami. Dôležitú úlohu zohrávajú aj organizácie občianskej spoločnosti s osobitnými odbornými poznatkami o rôznych formách zamestnávania (najmä znevýhodnených skupín) a o sociálnej problematike, a tiež ako poskytovatelia vzdelávacích a sociálnych služieb všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Miera ekonomickej nečinnosti je v celej EÚ stále pomerne vysoká (12). Je načase, aby sa na trh práce vrátili ľudia, ktorí sa na ňom dlhšie nezúčastňujú. Ak by sa rôzne formy práce, jej flexibilita a telepráca riadne upravili právnymi predpismi alebo kolektívnym vyjednávaním na národnej úrovni, mohli by byť dôležitými činiteľmi, ktoré ľuďom zo znevýhodnených skupín umožnia nájsť si prácu. Sociálna infraštruktúra a rôzne služby, ako je starostlivosť o deti alebo dlhodobá starostlivosť, umožňujú ľuďom s opatrovateľskými povinnosťami uvažovať o vstupe na trh práce. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Spolupráca so sociálnymi partnermi je kľúčom k podpore spravodlivých, transparentných a predvídateľných pracovných podmienok, ktoré vyvažujú práva a povinnosti. EHSV súhlasí s názorom, že by sa malo zabrániť pracovnoprávnym vzťahom, ktoré vytvárajú neformálne a neisté pracovné podmienky, a to aj pri práci pre platformy, v súvislosti s ktorou sa diskutuje o návrhu smernice. Poukazuje na to, že akékoľvek opatrenia upravujúce nové pracovné modely vrátane práce pre platformy by mali na primeranej, európskej, resp. národnej úrovni regulovať pružné formy organizácie práce a zároveň poskytovať základné záruky primeranej ochrany pracovníkov. Treba rešpektovať úlohu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   
  Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

| 3.4.1 | Podpora rovnakých príležitostí pre všetkých a inkluzívnych trhov práce je obzvlášť dôležitá teraz, keď Európa prechádza viacerými krízami, pričom cieľom je dosiahnuť zamestnanosť 78 % stanovenú v akčnom pláne na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv a odstrániť nedostatok pracovnej sily. Platí to pre všetky osoby nedostatočne zastúpené na trhu práce, ale aj vzhľadom na obrovskú vlnu vojnových utečencov z Ukrajiny. Po nadobudnutí účinnosti smernice o dočasnej ochrane členské štáty rýchlo konali s cieľom prispôsobiť svoje regulačné rámce tak, aby im umožnili podporovať ukrajinských utečencov a štátnych príslušníkov iných krajín, ktorí žili na Ukrajine a v dôsledku vojny utiekli do Európy. Zaoberať sa treba všetkými prekážkami. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Rôzne znevýhodnené skupiny (starších pracovníkov, mladých ľudí so zdravotným postihnutím, osoby s opatrovateľskými povinnosťami, dlhodobo nezamestnaných a osoby s nepravidelnou pracovnou históriou, osoby, ktoré nie sú zamestnané, nevzdelávajú sa, ani sa odborne nepripravujú, migrantov atď.) treba posudzovať samostatne. Mali by sa zohľadniť aj rozdiely v zamestnanosti vo vidieckych a mestských oblastiach. Finančné prostriedky EÚ by sa mali využívať na povzbudenie členských štátov, najmä tých, ktoré sú podľa sociálneho prehľadu považované za krajiny so slabými výsledkami, k poskytovaniu stimulov pre zamestnávateľov na zamestnávanie ľudí so zdravotným postihnutím, alebo k podporovaniu samostatnej zárobkovej činnosti. Dôstojná práca je najlepším nástrojom na odstraňovanie chudoby a zachovanie ľudskej dôstojnosti. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Časovo obmedzené dávky a opatrenia na podporu príjmov by mali byť poskytované na čas potrebný na to, aby nezamestnaných alebo osoby s nízkymi príjmami sprevádzali k novým a lepším pracovným príležitostiam. Dávky pre zamestnané osoby (13) spolu so štrukturálnymi opatreniam na uľahčenie začlenenia znevýhodnených skupín môžu uľahčiť ich vstup na trh práce, no mali by byť prechodnými núdzovými a doplnkovými opatreniami, keďže by sa mala podnecovať a podporovať primeraná mzdová politika umožňujúca dôstojnú životnú úroveň. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Podniky sociálneho hospodárstva sú dôležité najmä ako vstupné pracovné miesta pre najviac znevýhodnené osoby a ako regionálni poskytovatelia služieb. EHSV víta akčný plán Komisie pre sociálne hospodárstvo a naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala projekty na hodnotenie najlepších projektov členských štátov. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Osobitne vítané je, že sa kladie dôraz na deti. Chudoba detí by sa mala riešiť komplexnými a integrovanými opatreniami a mali by sa podporovať opatrenia na vykonávanie záruky pre deti. Výbor úplne súhlasí s tým, že nevyhnutnou podmienkou obmedzenia chudoby detí a zabezpečenia rovnakých príležitostí je fyzická a cenová dostupnosť kvalitných služieb, ako je výchova a starostlivosť v ranom detstve, mimoškolská starostlivosť, vzdelávanie, odborná príprava, bývanie a zdravotná a dlhodobá starostlivosť. V širšom zmysle treba posilniť účinný prístup ku kvalitným sociálnym službám podľa potrieb jednotlivca. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 jednoznačne poukázala na túto problematiku, na ktorú sa po skončení pandémie nesmie zabudnúť. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Ekologická transformácia, ktorej súčasťou je energetická transformácia, a najmä nedávne zvýšenie cien energií ešte viac komplikujú život znevýhodnených skupín obyvateľstva (14). Napriek politickým záväzkom je aj naďalej potrebné pracovať na odstránení energetickej chudoby a zabezpečiť, aby prijaté opatrenia boli dobre cielené a účinné. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Kombinácia nárastu starnutia obyvateľstva, väčšej očakávanej strednej dĺžky života pri narodení a úbytku pracovnej sily znamená, že čoraz väčší počet starších ľudí bude ekonomicky závislých, ak sa nám nepodarí rozšíriť pracovnú silu väčšou inkluzívnosťou trhov práce vrátane aktivácie skupín, ktoré sú v súčasnosti z trhu práce vylúčené alebo sú na ňom nedostatočne zastúpené. Je potrebné prijať opatrenia na zvládnutie výziev, ktorým čelia systémy sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v členských štátoch. Primeranosť a finančná udržateľnosť dôchodkových systémov pre všetkých je kľúčovou politickou problematikou vo všetkých členských štátoch. EHSV víta komplexný prístup navrhnutý Komisiou, pokiaľ ide o rovnaké príležitosti mužov a žien pri nadobúdaní dôchodkových nárokov a potrebu stratégií aktívneho starnutia s cieľom uľahčiť účasť starších osôb na trhu práce a zmenšiť rozdiely medzi dôchodkami žien a mužov. Zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť fragmentácii pracovných období počas aktívneho pracovného života, aby sa zachovala podpora systémov sociálneho zabezpečenia z príspevkov a zabezpečili nároky na primerané starobné dôchodky. |
| --- | --- |

3.4.7

V Bruseli 22. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Európsky semester 2022: správy o krajinách.

1

(2)  European Economic Forecast. Spring 2022.

2

(3)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience.

3

Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience

(4)  Spoločná správa o zamestnanosti za rok 2022.

4

(5)  Pozri aj študijnú správu Strediska pre monitorovanie trhu práce na tému Práca budúcnosti – zabezpečenie celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy zamestnancov.

5

Práca budúcnosti – zabezpečenie celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy zamestnancov

(6)  Stanovisko EHSV na tému Balík opatrení v oblasti vzdelávania a zamestnateľnosti (Ú. v. EÚ C 323, 26.8.2022, s. 62).

6

Balík opatrení v oblasti vzdelávania a zamestnateľnosti

(7)  Spoločná správa o zamestnanosti za rok 2022.

7

(8)  C(2022) 4050 final.

8

(9)  Odporúčanie Rady týkajúce sa individuálnych vzdelávacích účtov.

9

(10)  Správa prijatá Radou 14. marca 2022.

10

(11)  EHSV v súčasnosti pripravuje informačnú správu na tému Rovnaké zaobchádzanie s mladými ľuďmi na trhu práce.

11

Rovnaké zaobchádzanie s mladými ľuďmi na trhu práce

(12)  Najvyššia miera nečinnosti sa zistila v Taliansku (viac ako 37 % v roku 2021). Mieru ekonomickej nečinnosti presahujúcu 30 % možno pozorovať aj v Chorvátsku, Rumunsku, Grécku a Belgicku. Viac údajov o ekonomicky nečinnom obyvateľstve v Európe nájdete na tejto stránke.

12

(13)  OECD definuje dávky podpory v zamestnanosti ako trvalé daňové zvýhodnenie podmienené zamestnaním a daňové úľavy alebo rovnocenné systémy dávok podmienené zamestnaním, ktoré sú navrhnuté s dvojakým cieľom: zmierniť chudobu zamestnaných osôb a zlepšiť pracovné stimuly pre zamestnancov s nízkymi príjmami.

13

(14)  Pozri tiež Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (Ú. v. EÚ. C 152, 6.4.2022, s. 158).

14

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/168

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnení európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní

[COM(2022) 349 final]

(2022/C 486/23)

| Hlavný spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Hlavný spoluspravodajca: | Jan PIE |

Hlavný spravodajca:

Maurizio MENSI

Hlavný spoluspravodajca:

Jan PIE

| Žiadosť o konzultáciu | Rada, 22. 7. 2022
  Európsky parlament, 12. 9. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/1/13 |

Žiadosť o konzultáciu

Rada, 22. 7. 2022

Európsky parlament, 12. 9. 2022

Právny základ

článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/1/13

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta návrh nariadenia o posilnení európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní (ďalej len „akt o spoločnom obstarávaní“) s cieľom rýchlo posilniť európsky obranný priemysel a obranné spôsobilosti vzhľadom na bezprostredné výzvy, ktoré vyplývajú z ruskej invázie na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV podporuje ciele aktu o spoločnom obstarávaní zlepšiť európsku obrannú priemyselnú a technologickú základňu (EDTIB), pokiaľ ide o efektívnosť a rýchlu reakciu na núdzové situácie v záujme odolnejšej Únie, a posilniť spoluprácu a interakciu členských štátov pri obstarávaní v oblasti obrany. V situácii, keď sa do Európy vrátil vojnový konflikt, a spoločnosť musí byť tiež vo všeobecnosti primerane chránená vzhľadom na možné budúce napätie na strategickej úrovni, sú oba tieto ciele dôležitejšie ako kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV sa domnieva, že akt o spoločnom obstarávaní je užitočný na zlepšenie štruktúry a organizácie súčasného vysokého dopytu po naliehavých hotových zariadeniach, ale nemožno ho považovať za východisko budúceho európskeho investičného programu v oblasti obrany, keďže z hľadiska priemyselnej politiky ide o pomerne slabý nástroj. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV súhlasí s tým, že sú potrebné opatrenia na to, aby sa prostredníctvom spolupráce urýchlilo prispôsobenie priemyslu štrukturálnym zmenám vrátane zvýšenia jeho výrobných kapacít s cieľom pomôcť európskemu priemyslu včas uspokojiť zvýšený dopyt členských štátov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa tiež domnieva, že spoločné obstarávanie je potrebné, aby sa zabránilo tomu, že zvýšené vnútroštátne investície do obrany prehĺbia fragmentáciu európskeho obranného sektora, obmedzia potenciál spolupráce, zintenzívnia vonkajšie závislosti a zabránia interoperabilite. Zároveň sa zabezpečí, že všetky členské štáty budú môcť rýchlo uspokojiť svoje najnaliehavejšie potreby v oblasti spôsobilostí, ktoré odhalila alebo zvýraznila reakcia na ruskú agresiu voči Ukrajine. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV sa zároveň domnieva, že doplnenie zásob často znamená nahradenie výrobkov zaslaných Ukrajine úplne rovnakými výrobkami. Takéto nákupy nemajú nevyhnutne významný štrukturálny vplyv na priemysel a nepodporujú ani technologické inovácie. EHSV si preto kladie otázku, či by sa pôsobnosť aktu o spoločnom obstarávaní mala priamo rozšíriť na budúci európsky investičný program v oblasti obrany. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV víta prístup zameraný na podporu spoločného obstarávania prostredníctvom priamej finančnej podpory z rozpočtu EÚ, ale pochybuje o tom, že finančné krytie vo výške 500 miliónov EUR bude dostatočné na to, aby priniesli zmenu do spôsobu rozhodovania členských štátov v rámci verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV by však zaujímala účinnosť využívania finančnej podpory na technickú a administratívnu pomoc pri vykonávaní nástroja, ale aj na poskytovanie dotácií vo forme financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi. Vyzýva preto spoluzákonodarcov, aby objasnili túto metódu s cieľom zabezpečiť efektívnosť výdavkov EÚ. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV víta skutočnosť, že finančná podpora EÚ sa obmedzuje na obstarávanie výrobkov obranného priemyslu v EÚ alebo pridružených krajinách, a že pre podniky EÚ pod kontrolou tretích krajín platia osobitné podmienky. Takéto obmedzenie je v záujme európskych daňovníkov, je potrebné na dosiahnutie cieľa, ktorým je posilnenie spôsobilostí európskeho obranného priemyslu, a je v súlade s cieľom strategickej autonómie. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV zároveň žiada flexibilný výklad požiadavky, aby sa na výrobok obranného priemyslu nevzťahovalo obmedzenie zo strany nepridruženej tretej krajiny (subjektu). Keďže akt o spoločnom obstarávaní sa vzťahuje na obstarávanie hotových výrobkov a jeho cieľom je riešiť najnaliehavejšie potreby výrobkov, EHSV sa domnieva, že táto požiadavka je menej relevantná pre akt o spoločnom obstarávaní ako pre ERF (Európsky obranný fond), ktorého cieľom je rozvoj budúcich spôsobilostí. Preto by sa mal vykonávať opatrne a snaha o väčšiu autonómiu by sa mala vyvážiť s naliehavosťou obstarávania a potrebou interoperability s existujúcim vybavením. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV podporuje plánované vykonávanie v rámci priameho riadenia, ale zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby príslušné útvary Komisie včas získali potrebné ľudské zdroje na zvládnutie pracovného zaťaženia, ktoré z toho vyplýva. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV vyzýva členské štáty, aby úzko spolupracovali s osobitnou skupinou pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany, ktorú zriadila Európska komisia a vysoký predstaviteľ/vedúci Európskej obrannej agentúry, s cieľom zaručiť úspešné vykonávanie aktu o spoločnom obstarávaní. |
| --- | --- |

1.12

2.   Súvislosti

| 2.1 | Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ sa na svojom stretnutí 11. marca 2022 vo Versailles zaviazali „posilniť európske obranné spôsobilosti“ vzhľadom na vojenskú agresiu Ruska proti Ukrajine. Vo vyhlásení vo Versailles sa uvádza, že členské štáty by mali zvýšiť výdavky na obranu, zintenzívniť spoluprácu prostredníctvom spoločných projektov, odstrániť nedostatky a splniť ciele v oblasti spôsobilostí, podporiť inovácie, a to aj prostredníctvom civilno-vojenských synergií, a posilniť obranný priemysel EÚ. Európska rada okrem toho vyzvala Komisiu, „aby v koordinácii s Európskou obrannou agentúrou do polovice mája predložila analýzu nedostatku investícií do obrany a navrhla akúkoľvek ďalšiu iniciatívu potrebnú na posilnenie európskej obrannej priemyselnej a technologickej základne“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V reakcii na túto výzvu Európska komisia a vysoký predstaviteľ predložili 18. mája 2022 spoločné oznámenie o analýze nedostatku investícií do obrany a ďalšom postupe. V spoločnom oznámení sa konštatuje, že dlhodobo nedostatočné investovanie do obrany viedlo k nedostatkom v priemysle a spôsobilostiach v EÚ a k súčasným nízkym úrovniam zásob obranného vybavenia. Transfery obranného vybavenia na Ukrajinu spolu s úrovňou zásob prispôsobených obdobiu mieru viedli k vzniku naliehavých a kritických nedostatkov, pokiaľ ide o vojenské vybavenie. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V spoločnom oznámení sa pripomína, že členské štáty musia urýchlene obnoviť obrannú bojovú pripravenosť vzhľadom na bezpečnostnú situáciu a už uskutočnené transfery na Ukrajinu. Doplnenie zásob materiálu by im tiež umožnilo poskytnúť Ukrajine ďalšiu pomoc. V spoločnom oznámení sa zároveň členské štáty vyzývajú, aby potrebné obranné vybavenie a materiál nakupovali vo vzájomnej spolupráci. Spoločné obstarávanie naliehavo potrebných výrobkov by prinieslo väčšiu hodnotu za vynaložené prostriedky, zvýšila by sa interoperabilita a predišlo by sa tomu, že ohrozené členské štáty sa ocitnú v situácii, keď nebudú môcť získať to, čo potrebujú z dôvodu protichodných požiadaviek na obranný priemysel, ktorý nedokáže dostatočne rýchlo reagovať na takýto nárast dopytu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V tomto kontexte sa v spoločnom oznámení navrhuje stimulovať spoločné obstarávanie použitím rozpočtu EÚ prostredníctvom špecializovaného krátkodobého nástroja. Finančnou podporou EÚ poskytnutou prostredníctvom tohto nástroja by sa mal stimulovať proces spoločného obstarávania zo strany členských štátov v oblasti obrany a priniesť prospech pre EDTIB, čím by sa zároveň zabezpečila akcieschopnosť, bezpečnosť dodávok a zvýšená interoperabilita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V reakcii na naliehavosť situácie Komisia 19. júla 2022 predložila návrh takéhoto nástroja vo forme nariadenia o posilnení európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní. Komisia sa spolieha na rýchle prijatie nariadenia a nadobudnutie jeho účinnosti do konca roka 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisia po vytvorení nástroja plánuje predložiť návrh nariadenia o európskom investičnom programe v oblasti obrany (EDIP). Podľa Komisie by nariadenie o EDIP mohlo slúžiť ako základ pre budúce spoločné projekty v oblasti rozvoja a verejného obstarávania vo vysokom spoločnom záujme pre bezpečnosť členských štátov a Únie a v nadväznosti na logiku krátkodobého nástroja aj na prípadné súvisiace finančné intervencie Únie na posilnenie európskej obrannej priemyselnej základne, najmä v prípade projektov, ktoré by žiadny členský štát nemohol vypracovať ani obstarať sám. |
| --- | --- |

2.6

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Geopolitický kontext Únie sa dramaticky zmenil vzhľadom na vojenskú agresiu Ruska proti Ukrajine. Návrat územného konfliktu a vojny vysokej intenzity na európsku pôdu si vyžaduje, aby členské štáty prehodnotili svoje obranné plány a kapacity. Zároveň musí prebehnúť úprava podpornej priemyselnej a technologickej základne, ktorá by mala byť schopná podporovať a posilňovať ozbrojené sily členských štátov, ktoré sú základným nástrojom vyspelej demokracie a chránia slobodu európskych občanov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV víta ohlásené zvýšenie výdavkov členských štátov na obranu s cieľom rýchlo odstrániť naliehavé vojenské nedostatky. Bez koordinácie a spolupráce však tieto navýšenia prinášajú riziko prehĺbenia fragmentácie európskeho obranného sektora, obmedzujú potenciál spolupráce počas celého životného cyklu nakúpeného vybavenia a narúšajú interoperabilitu. Rozhodnutia týkajúce sa krátkodobých akvizícií zároveň budú mať dlhodobejší vplyv na trhovú silu EDTIB a príležitosti na ďalšie desaťročia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV preto podporuje iniciatívu zameranú na stimulovanie spoločného obstarávania najnaliehavejších potrieb výrobkov obranného priemyslu. Spoločné obstarávanie sa zdá byť obzvlášť dôležité v súčasnej situácii, keď náhly nárast dopytu po podobných výrobkoch naráža na priemyselnú ponuku, ktorá je stále prispôsobená mierovému obdobiu, a preto ťažko uspokojuje dopyt. Spolupráca pri obstarávaní v oblasti obrany je preto potrebná na zabezpečenie solidarity medzi členskými štátmi, zlepšenie interoperability, predchádzanie účinkom vytláčania a zvyšovanie účinnosti verejných výdavkov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rovnako dôležité je pomôcť priemyslu prispôsobiť sa štrukturálnym zmenám nového bezpečnostného prostredia. EDTIB bude musieť zvýšiť svoje výrobné kapacity vzhľadom na to, že potrebné posilnenie vojenských spôsobilostí Európy si vyžaduje dlhodobé úsilie a nepretržitá podpora Ukrajiny môže byť potrebná na dlhšie obdobie. Bude to potrebné na zvládnutie súčasného vysokého dopytu, ale aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že prístup, rozsah pôsobnosti a finančné krytie navrhovaného aktu o spoločnom obstarávaní je príliš obmedzené na to, aby prispel k posilneniu európskych priemyselných kapacít. Doplnenie zásob už v zásade obmedzuje výber výrobkov a dodávateľov – 500 miliónov EUR pre 27 členských štátov na obdobie dvoch rokov je pomerne skromnou investíciou. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV sa domnieva, že navrhované nariadenie môže užitočne prispieť k vytvoreniu lepšej štruktúry a organizácii súčasného vysokého dopytu po naliehavých hotových zariadeniach, ale z hľadiska priemyselnej politiky je pomerne slabým nástrojom. EHSV si preto nemyslí, že akt o spoločnom obstarávaní by sa mal nevyhnutne považovať za východisko budúceho európskeho investičného programu v oblasti obrany, ktorý je ohlásený ako nástroj na podporu spoločného obstarávania spoločne vyvinutých systémov počas celého ich životného cyklu a pre tieto systémy. |
| --- | --- |

3.6

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Podľa návrhu bude akt o spoločnom obstarávaní vychádzať z práce osobitnej skupiny pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany zriadenej Komisiou a vysokým predstaviteľom/vedúcim agentúry. Osobitná skupina má uľahčiť koordináciu veľmi krátkodobých potrieb členských štátov v oblasti obstarávania a spolupracovať s členskými štátmi a výrobcami EÚ v oblasti obrany s cieľom podporiť spoločné obstarávanie na účely doplnenia zásob. Práca tejto osobitnej skupiny má preto zásadný význam pre úspech aktu o spoločnom obstarávaní a EHSV vyzýva členské štáty, aby ju v plnej miere využívali. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV pochybuje o tom, že navrhované rozpočtové prostriedky budú dostatočné na to, aby priniesli zmenu do spôsobu rozhodovania členských štátov v rámci verejného obstarávania. Zároveň si plne uvedomuje finančný tlak na súčasný VFR a potrebu dodatočného financovania budúceho EDIP. V tejto súvislosti bude obzvlášť dôležité zamerať obmedzené financovanie aktu o spoločnom obstarávaní na najrelevantnejšie spoločné obstarávania. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V súvislosti s rozpočtovými obmedzeniami a výberom projektov si EHSV kladie otázku, ako možno koncepciu financovania, ktoré nie je previazané s nákladmi, v praxi uplatňovať na nákupy v rámci aktu o spoločnom obstarávaní. EHSV sa tiež zamýšľa nad účinnosťou využívania rozpočtu na technickú a administratívnu pomoc na vykonávanie tohto nástroja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV podporuje plánované vykonávanie v rámci priameho riadenia, ale zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby príslušné útvary Komisie včas získali potrebné ľudské zdroje na zvládnutie pracovného zaťaženia, ktoré z toho vyplýva. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV súhlasí s kritériami oprávnenosti navrhovaného nariadenia, najmä s možnosťou rozšíriť už existujúce zmluvy o verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV tiež podporuje dodatočnú podmienku, aby sa financovanie EÚ obmedzilo na obstarávanie vybavenia vyrobeného v EÚ alebo pridružených krajinách vrátane podnikov pod kontrolou tretích krajín (subjektov), ktoré môžu poskytnúť bezpečnostné záruky od členského štátu, v ktorom majú sídlo. Táto podmienka preberá príslušné ustanovenia ERF a zabezpečuje splnenie cieľa posilnenia EDTIB. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV zároveň spochybňuje význam požiadavky, aby sa na výrobok obranného priemyslu nevzťahovalo obmedzenie zo strany nepridruženej tretej krajiny (subjektu). Keďže navrhovaný nástroj sa vzťahuje na obstarávanie hotových výrobkov a jeho cieľom je riešiť najnaliehavejšie potreby výrobkov, táto požiadavka sa zdá byť pre akt o spoločnom obstarávaní menej relevantná ako pre ERF, ktorého cieľom je rozvoj budúcich spôsobilostí a pre ktorý je technologická suverenita deklarovaným cieľom. EHSV preto vyzýva na flexibilný výklad tohto ustanovenia, na základe ktorého členské štáty stanovia rovnováhu medzi hľadaním prevádzkovej slobody na jednej strane a naliehavosťou nákupu a interoperabilitou s existujúcimi zariadeniami na strane druhej. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV sa zároveň zamýšľa nad vhodnosťou niektorých navrhovaných kritérií na vyhodnotenie ponúk, najmä tých, ktoré sa týkajú pozitívneho vplyvu verejného obstarávania na EDTIB. Vzhľadom na dôraz, ktorý sa kladie na najnaliehavejšie potreby a obstarávanie hotových výrobkov a rýchlo dostupného vybavenia, tento vplyv pravdepodobne nie je pre členské štáty hlavným kritériom, pokiaľ dodávateľ nesídli na ich území. Pre nakupujúce členské štáty bude okrem toho pravdepodobne ťažké preukázať pozitívny vplyv na EDTIB, najmä ak je prvoradým záujmom naliehavosť. |
| --- | --- |

4.8

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/172

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027

[COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)]

a

Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Prístup EÚ k riadeniu vesmírnej prevádzky – Príspevok EÚ k riešeniu globálnej výzvy

[JOIN(2022) 4 final]

(2022/C 486/24)

| Spravodajca: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Pierre Jean COULON

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 189 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 222/0/1 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 2. 5. 2022

Právny základ

článok 189 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

222/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že oznámenie a návrh, ktoré predstavujú začiatok prípravy európskeho vesmírneho balíka sú v súčasnom období rozhodne potrebné a kľúčové. Odporúča, aby spoločné oznámenie v rámci aktívnej diplomacie jednoznačne podporovalo mnohostranné riadenie vesmírnej prevádzky v rámci OSN, najmä v rámci COPUOS a na Konferencii o odzbrojení, keďže v tejto oblasti nemáme dostatok predpisov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je potrebné, aby všetky subjekty z hľadiska EÚ venovali absolútnu prioritu manažmentu vesmírnej prevádzky, a to vrátane odpadu. Ako sa poznamenáva v spoločnom oznámení a uvádza v tomto stanovisku, hlavným problémom spojeným so spleťou programov riadenia vesmírnej prevádzky je nedostatok medzinárodnej normalizácie. Je preto zrejmé, že je potrebné vypracovať medzinárodné normy, usmernenia a osvedčené postupy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva na konkrétnu implementáciu systému monitorovania vesmíru s cieľom zaručiť dlhodobú udržateľnosť vesmíru pre všetky členské štáty.
  Druhou hlavnou zásadou vesmírneho práva je totiž zodpovednosť rozličných subjektov za ich vesmírne činnosti. Ďalej sa delí na medzinárodnú zodpovednosť za kontrolu činností a zodpovednosť za škody vyplývajúce z týchto činností vo vesmíre. Spoločné oznámenie je začlenenie do hľadiska medzinárodnej zodpovednosti za kontrolu činností. |
| --- | --- |

1.3.

Druhou hlavnou zásadou vesmírneho práva je totiž zodpovednosť rozličných subjektov za ich vesmírne činnosti. Ďalej sa delí na medzinárodnú zodpovednosť za kontrolu činností a zodpovednosť za škody vyplývajúce z týchto činností vo vesmíre. Spoločné oznámenie je začlenenie do hľadiska medzinárodnej zodpovednosti za kontrolu činností.

| 1.4. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom medzinárodnej normalizácie a odporúča prijatie noriem, a to aj v oblasti riadenia odpadu zo satelitov, a usmernení na európskej úrovni, pričom treba zapojiť organizovanú občiansku spoločnosť.
  Boj medzi vesmírnymi subjektmi, ktoré boli doteraz v zásade štátne, a tými, ktoré by sa chceli stať hlavnými súkromnými alebo verejnými subjektmi, si vyžaduje hĺbkovú reformu medzinárodných noriem, ktoré boli prijaté v čase, keď bol vesmír predmetom záujmu obmedzenej skupiny technologicky a priemyselne vyspelých mocností. |
| --- | --- |

1.4.

Boj medzi vesmírnymi subjektmi, ktoré boli doteraz v zásade štátne, a tými, ktoré by sa chceli stať hlavnými súkromnými alebo verejnými subjektmi, si vyžaduje hĺbkovú reformu medzinárodných noriem, ktoré boli prijaté v čase, keď bol vesmír predmetom záujmu obmedzenej skupiny technologicky a priemyselne vyspelých mocností.

| 1.5. | Ako sa zdôrazňuje v doplňujúcom stanovisku CCMI/196 na tému Nový vesmír:






  — | mali by sa rozvinúť synergie s Európskym obranným fondom, čím sa zvýšia interakcie medzi civilným, vesmírnym a obranným priemyslom, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

mali by sa rozvinúť synergie s Európskym obranným fondom, čím sa zvýšia interakcie medzi civilným, vesmírnym a obranným priemyslom,

| — | rámcový program Horizont Európa by sa mal používať na stimulovanie trhu v oblasti vesmíru, pričom by sa malo podporiť vytváranie inovačných komerčných riešení pre odberateľský a dodávateľský vesmírny sektor EÚ a mala by sa urýchliť dostupnosť potrebných kľúčových technológií, |
| --- | --- |

—

rámcový program Horizont Európa by sa mal používať na stimulovanie trhu v oblasti vesmíru, pričom by sa malo podporiť vytváranie inovačných komerčných riešení pre odberateľský a dodávateľský vesmírny sektor EÚ a mala by sa urýchliť dostupnosť potrebných kľúčových technológií,

| — | činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú kľúčové na rozvoj pokročilých zručností v oblastiach súvisiacich s vesmírom, zatiaľ čo skúsenosti získané v priebehu predchádzajúcich projektov ako Galileo a Copernicus možno využiť na zlepšenie systému vesmírnej konektivity, |
| --- | --- |

—

činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú kľúčové na rozvoj pokročilých zručností v oblastiach súvisiacich s vesmírom, zatiaľ čo skúsenosti získané v priebehu predchádzajúcich projektov ako Galileo a Copernicus možno využiť na zlepšenie systému vesmírnej konektivity,

| — | pokiaľ ide o riadenie, pridelením zodpovednosti tým najlepším subjektom na základe preukázanej spôsobilosti v súlade s pravidlami verejného obstarávania by sa zabezpečilo účinné vykonávanie programu a podporilo vytvorenie tzv. sektora New Space, |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o riadenie, pridelením zodpovednosti tým najlepším subjektom na základe preukázanej spôsobilosti v súlade s pravidlami verejného obstarávania by sa zabezpečilo účinné vykonávanie programu a podporilo vytvorenie tzv. sektora New Space,

| — | okrem toho tvorí podpora vedeckého a technického pokroku základ konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity v prospech MSP, startupov a inovačných podnikov. |
| --- | --- |

—

okrem toho tvorí podpora vedeckého a technického pokroku základ konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity v prospech MSP, startupov a inovačných podnikov.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Vesmír je dnes v mnohých ohľadoch dodatočným hospodárskym územím. Urýchlenie verejných a súkromných investícií vedie k zhusťovaniu vesmírnych činností, v dôsledku čoho sa vesmír stáva veľkou geostrategickou výzvou. Technologická konkurencia, vznik startupov zameriavajúcich sa na vesmírny sektor, otváranie nových trhov a služieb, vôľa štátov a súkromných prevádzkovateľov posilniť činnosti na obežnej dráhe zhoršujú využívanie kozmického priestoru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Napriek strategickej veľkosti vesmíru neexistuje žiadny globálny orgán ani záväzné právne predpisy, ktoré by sa vzťahovali na nízke a geostacionárne obežné dráhy, ani žiadna regulácia či systém manažmentu vesmírnej prevádzky, pričom počet družíc na obežnej dráhe sa zvyšuje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Riadenie vesmírnej prevádzky doteraz vychádza výhradne z dobrovoľných a nezáväzných osvedčených postupov, ktoré nie sú vždy dobre riadené alebo uplatňované a ktorých cieľom je obmedziť štatistické riziká zrážky družíc s vesmírnym odpadom. Stanovuje sa v nich, že sa nesmie zámerne vytvárať odpad na obežnej dráhe, a žiada sa v nich „pasivácia“ vyradených družíc spotrebovaním zvyškového paliva, aby sa rešpektovalo „pravidlo 25 rokov“ v prípade družíc na nízkej obežnej dráhe (družice na konci prevádzkovej životnosti musia znovu vstúpiť do atmosféry do 25 rokov) a aby sa nepoužívané geostacionárne družice umiestnili na tzv. cintorínovú obežnú dráhu. Tieto pravidlá však už nestačia na obmedzenie rizika zrážky. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | K tomu sa pridáva vznik nových prevádzkových koncepcií, ako je systém dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (Space Surveillance and Tracking alebo SST), koordinácia vesmírnej prevádzky (Space Traffic Coordination alebo STC), koordinácia a manažment vesmírnej prevádzky (Space Traffic Coordination and Management alebo STCM) (1). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Skutočné právne predpisy o vesmírnych činnostiach a prevádzke družíc na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti vesmíru sú preto naliehavé a zároveň strategické, rovnako ako využitie umelej inteligencie na predchádzanie rizikám zrážky. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia začiatkom roka uviedla projekt Spaceways, ktorého cieľom je načrtnúť obrysy systému riadenia vesmírnej prevádzky s cieľom „vymedziť pravidlá letovej prevádzky a určiť, za akých podmienok by sa mohli vydávať licencie a oprávnenia na letové povolenia“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom projektov Spaceways a EUSTM, ktorý bol uvedený v januári 2021, je poskytnúť pre projekt Spaceways do júna a pre EUSTM do augusta 2022 odporúčania a usmernenia pre Európsku komisiu o „manažmente vesmírnej prevádzky, ako aj právne, politické a ekonomické hodnotenie, ktoré bude viesť ku konečným odporúčaniam a usmerneniam na vykonávanie“ (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V spoločnom oznámení Európskej komisie a vysokého predstaviteľa sa uznáva potreba prístupu EÚ a predpokladajú sa pravidelné konzultácie, diskusie a dialógy so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami v EÚ a civilnými a vojenskými zainteresovanými stranami v dopravnej oblasti, najmä s letectvom a európskym vesmírnym priemyslom, pri zohľadnení potrieb v oblasti obrany a bezpečnosti s podporou Európskej obrannej agentúry. EHSV vyjadruje želanie, aby sa do tohto procesu zapojilo celé sociálne spoločenstvo, nielen priemysel. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Oznámenie predpokladá využitie konzorcia SST EÚ (3) na vytvorenie kľúčovej operatívnej spôsobilosti pre budúci manažment vesmírnej prevádzky v Únii, čo zahŕňa zlepšenie jej výkonnosti, rozvoj služieb v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST), ako aj nové technológie prostredníctvom umelej inteligencie a kvantových technológií, na podporu operácií na znižovanie orbitálneho odpadu a servis na obežnej dráhe a na vytvorenie synergie financovania medzi Úniou, vnútroštátnymi finančnými prostriedkami, Európskou vesmírnou agentúrou (ESA), Horizontom Európa a Programom rozvoja európskeho obranného priemyslu (PEDID). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lepšie pokrytie vesmíru mimo európskeho kontinentu je hlavným aspektom programu Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027. Únia sa bude musieť spoliehať najmä na Úrad OSN pre vesmírne záležitosti (UNOOSA), a vnútroštátne orgány, aby vypracovali normy, ktoré sa budú vzťahovať na riadenie kozmického priestoru, a zároveň bude podporovať rozvoj spoločných noriem v rámci osobitného fóra a presadzovať integrovaný prístup v rámci medzinárodných organizácií pre normalizáciu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Predpokladom uvedených ambícií je, že priemysel v krátkodobom horizonte prijme určité záväzky a že členské štáty v strednodobom horizonte vypracujú legislatívny návrh s cieľom napraviť rozdrobenosť vnútroštátnych prístupov a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže s prevádzkovateľmi usadenými mimo Únie pri súčasnom zavedení zásady rovnakého zaobchádzania medzi prevádzkovateľmi. Predpokladajú sa aj nezáväzné opatrenia, ako sú usmernenia.
  Prvým krokom by bol legislatívny návrh, pričom následne budú musieť európske organizácie prijať technické požiadavky, či už ide o normy, alebo usmernenia, ktoré budú platiť pre všetkých. |
| --- | --- |

2.11.

Prvým krokom by bol legislatívny návrh, pričom následne budú musieť európske organizácie prijať technické požiadavky, či už ide o normy, alebo usmernenia, ktoré budú platiť pre všetkých.

| 2.12. | V oznámení sa uvádza, že Únia v rámci OSN uprednostní mnohostranný prístup, a to podporou dialógu s Výborom OSN pre mierové využívanie vesmíru (COPUOS) a na Konferencii o odzbrojení. Bude teda musieť určiť príslušné orgány OSN, aby začali konať, keďže ide o budúcnosť ľudstva, pričom sa nesmie zabudnúť na Medzinárodnú organizáciu civilného letectva (ICAO).
  Metóda, ktorá sa predpokladá v oznámení ide zdola nahor: vychádza z vnútroštátnych a regionálnych príspevkov s cieľom dosiahnuť konsenzus medzi predpokladanými pravidlami a normami, aby sa následne regionálne zložky začlenili do globálneho riadenia, pričom je stále potrebné vymedziť jeho správu. |
| --- | --- |

2.12.

Metóda, ktorá sa predpokladá v oznámení ide zdola nahor: vychádza z vnútroštátnych a regionálnych príspevkov s cieľom dosiahnuť konsenzus medzi predpokladanými pravidlami a normami, aby sa následne regionálne zložky začlenili do globálneho riadenia, pričom je stále potrebné vymedziť jeho správu.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | V oznámení Komisie sa posudzujú potreby riadenia vesmírnej prevádzky a navrhuje sa európsky prístup k využívaniu kozmického priestoru, a to vrátane civilného využívania, ktoré by sa uplatňovalo v celosvetovom meradle. Rozvoj vesmírnych činností, znásobenie a diverzifikácia subjektov zapojených do využívania vesmíru, ako aj závislosť všetkých odvetví činnosti od satelitných technológií a služieb viedli postupne k nadmernému využívaniu obežných dráh a preťaženiu frekvenčného spektra, čo si vyžaduje racionalizáciu týchto frekvencií. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Obežné dráhy Zeme sa v medzinárodnom práve (Medzinárodná telekomunikačná únia alebo ITU) považujú za obmedzené prírodné zdroje. Zásady slobody a neprivlastnenia, ktorými sa riadi využívanie obežných dráh Zeme, čelia žiadostiam o prideľovanie frekvencií a rozširovaniu satelitných systémov zo strany krajín a spoločností, ktoré niekedy porušujú pravidlá ITU. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Boj medzi vesmírnymi subjektmi, ktoré boli doteraz v zásade vo vlastníctve štátu, a tými, ktoré sa o tento status uchádzajú, vrátane súkromných subjektov, si vyžaduje hĺbkovú reformu medzinárodných noriem, ktoré boli prijaté v čase, keď bol vesmír predmetom záujmu obmedzenej skupiny technologicky a priemyselne vyspelých mocností. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem právnych otázok je využívanie kozmického priestoru súčasťou kontextu, ktorý je poznačený návratom medzinárodného geopolitického napätia, ako ukazujú súčasné udalosti. Ide najmä o prípad koorbitálnych operácií zastrašovania, demonštrovanie technologických pretekov v zbrojení alebo testy protisatelitných zbraní, ktoré medzi štátmi vytvorili atmosféru nedôvery. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výzvy, ktoré predstavuje preťaženie obežných dráh a frekvenčného spektra, ako aj hrozba spôsobená nárastom vesmírneho odpadu viedli členské štáty, ESA a konzorcium SST EÚ (4) k zvažovaniu lepšej koordinácie nástrojov a technológií v oblasti dohľadu. EHSV požaduje prísnu reguláciu vzhľadom na šírenie súkromných konštelácií a možné oblasti bezprávia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Spoločné oznámenie vysvetľuje krehké obnovenie medzinárodného dialógu v prospech kódexu správania a opatrení vrátane legislatívnych opatrení, ktorými sa má zaručiť trvalá udržateľnosť využívania vesmíru. |
| --- | --- |

3.6.

Právne a politické úvahy

| 3.7. | EHSV podporuje operačné ciele uvedené v oznámení a návrhu nariadenia a chce upriamiť pozornosť na právne a politické úvahy, ktoré by sa vzhľadom na dané problémy nemali prehliadať. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pojem tzv. vesmírneho práva nie je ľahké vymedziť. Otázka vymedzenia vesmíru nie je predmetom konsenzu, avšak pripúšťa sa, že vesmírne právo sa charakterizuje najmä s ohľadom na jeho hlavné zásady. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Hoci boli prijaté hlavné zásady, po piatich medzinárodných zmluvách a ôsmich medzinárodných rezolúciách (5) zostala otázka vymedzenia vesmírneho práva nevyriešená, keďže obavy na začiatku prieskumu vesmíru spočívali predovšetkým v zabránení tomu, aby si prvé vesmírne mocnosti privlastnili nebeské telesá, namiesto toho, aby sa výslovne vymedzil predmet tohto práva. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zásady vesmírneho práva sa stanovili už v rezolúcii Organizácie Spojených národov 1962 (XVIII) z 13. decembra 1963 a boli znovu potvrdené v prvej Zmluve o vesmíre z roku 1967.
  Stanovujú sa v nich tieto prvky:






  — | prieskum a využívanie vesmíru v prospech celého ľudstva, |
| --- | --- | --- |

3.10.

Stanovujú sa v nich tieto prvky:

—

prieskum a využívanie vesmíru v prospech celého ľudstva,

| — | sloboda využívania a prieskumu, |
| --- | --- |

—

sloboda využívania a prieskumu,

| — | non-appropriation; |
| --- | --- |

—

non-appropriation;

| — | mierové využitie, |
| --- | --- |

—

mierové využitie,

| — | zodpovednosť štátov za ich vesmírne činnosti, |
| --- | --- |

—

zodpovednosť štátov za ich vesmírne činnosti,

| — | spolupráca a vzájomná pomoc, |
| --- | --- |

—

spolupráca a vzájomná pomoc,

| — | národná jurisdikcia a kontrola nad vesmírnymi objektmi, |
| --- | --- |

—

národná jurisdikcia a kontrola nad vesmírnymi objektmi,

| — | zodpovednosť štátov za škodu, |
| --- | --- |

—

zodpovednosť štátov za škodu,

| — | štatút astronautov ako vyslancov ľudstva. |
| --- | --- |

—

štatút astronautov ako vyslancov ľudstva.

| 3.11. | O mierovej orientácii vesmírneho práva svedčia aj ďalšie dve zásady.
  Prvou je povinnosť spolupráce a vzájomnej pomoci, ktorá sa ukladá všetkým štátom zúčastneným na prieskume a využívaní vesmíru. Znamená to účinný a transparentný dialóg medzi vesmírnymi veľmocami s cieľom zabezpečiť udržateľnosť a bezpečnosť vykonávaných činností. Tento dialóg sa dnes zameriava najmä na problematiku vesmírneho odpadu, ako o tom svedčí oznámenie. |
| --- | --- |

3.11.

Prvou je povinnosť spolupráce a vzájomnej pomoci, ktorá sa ukladá všetkým štátom zúčastneným na prieskume a využívaní vesmíru. Znamená to účinný a transparentný dialóg medzi vesmírnymi veľmocami s cieľom zabezpečiť udržateľnosť a bezpečnosť vykonávaných činností. Tento dialóg sa dnes zameriava najmä na problematiku vesmírneho odpadu, ako o tom svedčí oznámenie.

| 3.12. | Druhou zásadnou zásadou vesmírneho práva je zodpovednosť štátov a nových subjektov za ich vesmírne činnosti. Ďalej sa delí na medzinárodnú zodpovednosť za kontrolu činností a zodpovednosť za škody vyplývajúce z týchto činností vo vesmíre. Cieľom spoločného oznámenia je začlenenie do hľadiska medzinárodnej zodpovednosti za kontrolu činností. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Keď sa pripravovali hlavné zmluvy o vesmíre, téma vesmírneho odpadu a preťaženie obežných dráh a frekvencií neboli na programe, no v súčasnosti viedla závislosť našich spoločností od satelitných zdrojov k prudkému nárastu vynášania objektov do vesmíru až do takej miery, že sa otázka obežných dráh a prideľovania frekvencií stala skutočne strategickou výzvou. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Po šesťdesiatich rokoch využívania vesmíru sme sa teda stali svedkami nevídaného nárastu výziev v oblasti bezpečnosti súvisiacich s obežnými dráhami. Od čínskeho testu ASAT v januári 2007 sa demonštrácia sily vo vesmíre znásobila v rozličných podobách. Vynára sa takisto problém „ozbrojenia“ vesmíru.
  V medzinárodnom práve je táto otázka v centre sivej zóny, pretože stále neexistuje vymedzenie toho, čo predstavuje prostriedok útoku vo vesmíre, ani toho, čo predstavuje agresiu, pričom metódy útoku vo vesmíre sú rozličné a rôznorodé, keďže zahŕňajú raketový útok, oslepenie laserovým lúčom, kybernetické útoky na komunikačné kanály, koorbitálne manévre atď. |
| --- | --- |

3.14.

V medzinárodnom práve je táto otázka v centre sivej zóny, pretože stále neexistuje vymedzenie toho, čo predstavuje prostriedok útoku vo vesmíre, ani toho, čo predstavuje agresiu, pričom metódy útoku vo vesmíre sú rozličné a rôznorodé, keďže zahŕňajú raketový útok, oslepenie laserovým lúčom, kybernetické útoky na komunikačné kanály, koorbitálne manévre atď.

| 3.15. | Geostacionárna dráha čelí ťažkostiam inej povahy, a to preťaženiu kapacít a riziku narušení. Geostacionárna dráha predstavuje kritickú zónu pre kontinuitu telekomunikačných služieb pre všetky štáty na planéte. Tento vývoj spôsobuje určité právne ťažkosti, keďže rozvoj geostacionárnej obežnej dráhy viedol k vytvoreniu hospodárskeho trhu, či dokonca k zrodu špekulácií. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | So zreteľom na vyššie uvedené sa EHSV domnieva, že spoločné oznámenie v rámci aktívnej diplomacie musí jednoznačne podporovať mnohostranné riadenie vesmírnej prevádzky v rámci OSN, najmä v rámci COPUOS a na Konferencii o odzbrojení, keďže v tejto oblasti nemáme dostatok predpisov. |
| --- | --- |

3.16.

Manažment vesmírnej prevádzky je výzvou pre európsku správu

| 3.17. | Manažment vesmírnej prevádzky nie je novým pojmom. Vzhľadom na povahu a význam výziev pre bezpečnosť, istotu a udržateľnosť vesmírnych činností však manažment vesmírnej prevádzky (STM) získal nevídaný stupeň priority medzi vesmírnymi subjektmi a štátmi, ktoré si uvedomujú svoju závislosť od vesmírnych zariadení. Len štáty s technologickými možnosťami už majú programy dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST) a získavania informácií o situácii vo vesmíre (Space Situational Awareness alebo SSA). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Ministerstvo obrany Spojených štátov amerických v súčasnosti prevádzkuje najpokročilejší systém. Jeho sieť Space Surveillance Network (SSN), ktorá je založená na pozemných a vesmírnych radaroch, poskytuje Spojeným štátom jedinečnú schopnosť detekcie a identifikácie, ktorú využívajú aj ako nástroj vplyvu na svojich spojencov a partnerov.
  Ostatné štáty ako Rusko, Čína, Japonsko, India a niektoré európske krajiny (Francúzsko, Nemecko) si takisto vypracovali programy dohľadu nad kozmickým priestorom. Vzhľadom na ich strategickú funkciu vychádza veľká väčšina týchto programov z vojenskej kontroly s podporou vesmírnych agentúr.
  V EÚ vytvorilo Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko konzorcium SST EÚ na bezplatné posudzovanie rizika zrážok na obežnej dráhe a nekontrolovaného opätovného vstupu vesmírneho odpadu do zemskej atmosféry a zisťovanie fragmentácie na obežnej dráhe. V roku 2023 sa SST EÚ stane partnerstvom zahŕňajúcim viac členských štátov, ktoré bude európskym a globálnym prevádzkovateľom družíc poskytovať službu posudzovania rizika zrážok.
  Niektoré súkromné spoločnosti si takisto vytvorili vlastné systémy SST/SSA na poskytovanie komerčných údajov a služieb. |
| --- | --- |

3.18.

Ostatné štáty ako Rusko, Čína, Japonsko, India a niektoré európske krajiny (Francúzsko, Nemecko) si takisto vypracovali programy dohľadu nad kozmickým priestorom. Vzhľadom na ich strategickú funkciu vychádza veľká väčšina týchto programov z vojenskej kontroly s podporou vesmírnych agentúr.

V EÚ vytvorilo Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko konzorcium SST EÚ na bezplatné posudzovanie rizika zrážok na obežnej dráhe a nekontrolovaného opätovného vstupu vesmírneho odpadu do zemskej atmosféry a zisťovanie fragmentácie na obežnej dráhe. V roku 2023 sa SST EÚ stane partnerstvom zahŕňajúcim viac členských štátov, ktoré bude európskym a globálnym prevádzkovateľom družíc poskytovať službu posudzovania rizika zrážok.

Niektoré súkromné spoločnosti si takisto vytvorili vlastné systémy SST/SSA na poskytovanie komerčných údajov a služieb.

| 3.19. | Ako sa poznamenáva v spoločnom oznámení a ako sa uvádza v tomto stanovisku, hlavným problémom spojeným so spleťou programov v oblasti STM je nedostatok medzinárodnej normalizácie. Je však jasné, že je potrebné vypracovať medzinárodné normy, usmernenia a osvedčené postupy. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Je pravdepodobné, že globálne iniciatívy a rozhodnutia týkajúce sa STM vytvoria zložité prostredie pre Európu a jej vesmírne subjekty. Americká politika zaujala aktívny prístup, keď uviedla, že Spojené štáty by mali zvyšku svetu ukázať cestu, pokiaľ ide o vývoj lepších noriem pre údaje a získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore, vypracovať súbor štandardizovaných techník na zmiernenie rizík zrážky a na medzinárodnej úrovni presadzovať celý rad technických noriem, postupov a noriem pre bezpečnosť vesmírnych operácií. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Únia preskúmala strategické, obchodné a geopolitické rozmery manažmentu vesmírnej prevádzky, ktorý sa neobmedzuje len na udržateľnosť vesmíru, ale aj na budúcu autonómiu Európy z hľadiska prístupu a využívania vesmíru.
  Európske vesmírne subjekty už vypracovali určité politiky a iniciatívy zamerané na priame alebo nepriame riešenie obáv v oblasti manažmentu vesmírnej prevádzky. Oneskorenie Európy, pokiaľ ide o riešenie tohto problému prostredníctvom spoločných projektov, sa však nezaobišlo bez dôsledkov. |
| --- | --- |

3.21.

Európske vesmírne subjekty už vypracovali určité politiky a iniciatívy zamerané na priame alebo nepriame riešenie obáv v oblasti manažmentu vesmírnej prevádzky. Oneskorenie Európy, pokiaľ ide o riešenie tohto problému prostredníctvom spoločných projektov, sa však nezaobišlo bez dôsledkov.

| 3.22. | Budúca konkurencieschopnosť európskej výroby družíc by však mohla byť ohrozená, ak by boli spoločnosti nútené spoliehať sa na americké údaje v oblasti manažmentu vesmírnej prevádzky alebo by museli o licenciu požiadať americký manažment vesmírnej prevádzky, pričom by existovala možnosť jej zamietnutia. Značné riziká existujú aj pre európskych poskytovateľov služieb vynášania na obežnú dráhu.
  Mnohé európske subjekty sa vo veľkej miere spoliehajú na dohody o výmene údajov podpísané so Spojenými štátmi, pokiaľ ide o nový európsky systém získavania informácií o situácii vo vesmíre 2021 (Space Situation Awareness alebo SSA). Tieto dohody zahŕňajú ministerstvá a armády (6), európske medzivládne organizácie (ESA, EUMETSAT), komerčných satelitných operátorov a poskytovateľov služieb vynášania na obežnú dráhu. |
| --- | --- |

3.22.

Mnohé európske subjekty sa vo veľkej miere spoliehajú na dohody o výmene údajov podpísané so Spojenými štátmi, pokiaľ ide o nový európsky systém získavania informácií o situácii vo vesmíre 2021 (Space Situation Awareness alebo SSA). Tieto dohody zahŕňajú ministerstvá a armády (6), európske medzivládne organizácie (ESA, EUMETSAT), komerčných satelitných operátorov a poskytovateľov služieb vynášania na obežnú dráhu.

| 3.23. | Podľa EHSV musí Únia prijať ustanovenia, ktorých cieľom je zaručiť nielen certifikovanú úroveň výkonu, ale aj dlhodobú dostupnosť vesmírnych služieb. Keďže sa Európa snaží vykonávať dôveryhodnú spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku, ku ktorej vesmírne prostriedky zásadne, ba až dokonca životne prispievajú, musí okrem toho spĺňať najprísnejšie požiadavky týkajúce sa bezpečnosti a ochrany pre vládnych používateľov a používateľov v oblasti obrany. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EHSV poznamenáva, že hoci sa prístup EÚ v minulosti orientoval najmä na fyzickú ochranu vesmírnych zariadení, ktorá je založená na prísnej a nákladnej stratégii, nedávne iniciatívy EÚ naznačujú prechod k prístupu, ktorý je viac založený na odolnosti. EÚ v súčasnosti vyzýva k predvídavej stratégii v oblasti bezpečnosti vesmírnej infraštruktúry. Na tento účel zaviedla dve dôležité iniciatívy, a to návrh na vytvorenie medzinárodného kódexu správania pre vesmírne činnosti a európsky program získavania informácií o situácii vo vesmíre. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad prvým nedostatkom, ktorý spočíva v ťažkostiach s koordináciou kapacít niektorých členských štátov, ktoré majú vlastné prostriedky dohľadu a kontroly. V súčasnosti je ťažké dosiahnuť konsenzus o cieľoch, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci európskeho programu STM. Otázka manažmentu vesmírnej prevádzky do značnej miery dokonale ilustruje ťažkosti pri vykonávaní skutočnej európskej správy vo vesmírnom sektore, hoci sú otázky udržateľnosti a bezpečnosti vesmíru spoločné pre všetky členské štáty, a to buď preto, že zavádzajú vesmírne kapacity, alebo preto, že využívajú vesmírne zdroje. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Tieto ťažkosti sú prekážkami konkurencieschopnosti európskeho vesmírneho priemyslu v medzinárodnom meradle. Z dlhodobého hľadiska by absencia noriem stanovených Európou a súlad s inými normami mohla ohroziť slobodu prístupu do vesmíru. Nestačí mať vlastné kapacity, pokiaľ ide o vynášanie na obežnú dráhu. Takisto je potrebné, aby bolo možné rozmiestniť satelity nezávisle od noriem stanovených mimo Európy s cieľom zachovať konkurencieschopnosť Európy v oblasti kozmického priestoru, ako to ukazuje úspech prvej misie Ariane 5 22. júna 2022, ktorej cieľom bolo umiestniť dva satelity, jeden malajzijský a jeden indický, na obežnú dráhu. Navyše, ďalšia etapa, ktorou je Ariane 6, sa čoskoro stane skutočnosťou. Bude flexibilnejšia a lacnejšia ako Ariane 5 (a teda konkurencieschopnejšia vzhľadom na konkurenciu zo strany americkej SpaceX). Prvý let je naplánovaný na rok 2023. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EHSV využíva túto príležitosť na to, aby pripomenul:






  — | svoju podporu, pokiaľ ide o civilné aplikácie systému Galileo v železničnej, námornej a cestnej doprave, |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

svoju podporu, pokiaľ ide o civilné aplikácie systému Galileo v železničnej, námornej a cestnej doprave,

| — | svoje želanie rýchlo realizovať kritickú infraštruktúru, ktorú navrhol komisár Thierry Breton. |
| --- | --- |

—

svoje želanie rýchlo realizovať kritickú infraštruktúru, ktorú navrhol komisár Thierry Breton.

| 3.28. | Ak sa existencia noriem a štandardov vypracovaných na vnútroštátnej úrovni určitými členskými štátmi ukáže ako užitočná na rozvoj spoločných ustanovení, bude napriek tomu nevyhnutné, aby sa Európa presadila ako konečný rozhodca normalizačných opatrení. To si vyžaduje, aby sa členské štáty EÚ a agentúra ESA dohodli na cieľoch a zásadách európskeho úsilia v oblasti STM, aby vymedzili mechanizmy v oblasti konzultácie a koordinácie a aby určili jasné vymedzenie úloh, jednoznačné rozdelenie zodpovednosti a transparentné rozdelenie činností medzi členské štáty a európske zainteresované strany, a to bez toho, aby to bolo v rozpore so systémami, ktoré existujú v iných krajinách. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Spoločné oznámenie predstavuje podľa EHSV oneskorené, no napriek tomu vítané uznanie dôležitosti riešenia výziev na viacerých úrovniach, ktoré vyplynú z nárastu vesmírnych činností, keďže absencia záväzného rámca by mohla ohroziť globálnu rovnováhu. |
| --- | --- |

3.29.

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN (2022) 4 final.

1

(2)  Projekt Spaceways, financovaný z rámcového programu Európskej únie pre výskum a inováciu „Horizont 2020“, tvorí 13 hlavných európskych subjektov: výrobcovia a prevádzkovatelia družíc, operátori a poskytovatelia služieb, ako aj výskumné centrá a inštitúty v oblasti politiky a práva.

2

Spaceways

EUSTM tvorí 20 hlavných európskych subjektov.

(3)  Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko.

3

(4)  https://www.eusst.eu.

4

(5)  I. Chalaye, Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial (Status obežných dráh Zeme a ich využitie so zreteľom na zásady vesmírneho práva), Inštitút pre aplikované geopolitické štúdie (IEGA), Paríž, október 2021.

5

Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview.

6

---

PRÍLOHA

Doplňujúce stanovisko poradnej komisie pre priemyselné zmeny – CCMI/196 – Nový vesmír – sa nachádza na ďalších stranách:

„Stanovisko poradnej komisie pre priemyselné zmeny – Bezpečná vesmírna konektivita a nový vesmír: cesta európskeho priemyslu k nezávislosti a inováciám

(doplňujúce stanovisko k stanovisku TEN/775)

| Spravodajca: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Franck UHLIG |

Spravodajca:

Maurizio MENSI

Spoluspravodajca:

Franck UHLIG

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 56 ods. 1 rokovacieho poriadku |
| | doplňujúce stanovisko |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny |
| Prijaté v sekcii | 24. 6. 2022 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 21/0/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22. 2. 2022

Právny základ

článok 56 ods. 1 rokovacieho poriadku

doplňujúce stanovisko

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny

Prijaté v sekcii

24. 6. 2022

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

21/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje iniciatívy Európskej komisie v oblasti bezpečnej vesmírnej konektivity a ‚nového vesmíru‘ s cieľom posilniť priemyselnú a prevádzkovú suverenitu členských štátov. Zabezpečenie autonómie je rozhodujúce nielen pre budúcu priemyselnú konkurencieschopnosť, ale aj na zaistenie strategickej nezávislosti a odolnosti (1), ako nedávno preukázal nedostatok elektronických komponentov, najmä po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a v kontexte vojny na Ukrajine, ktoré vážne zasiahli európsky kozmický priemysel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že bezpečná, prístupná a cenovo dostupná konektivita je nielen základným nástrojom fungovania participatívnej demokracie, ale aj predpokladom riadneho uplatňovania základných práv a príležitosťou na posilnenie postavenia občanov a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV uznáva význam kozmického priestoru pre naše hospodárstvo a spoločnosť, ako aj jeho strategický význam z hľadiska bezpečnosti a obrany, ako ukazuje aj rusko-ukrajinská vojna. Okrem toho fyzické zabezpečenie aj kybernetická bezpečnosť pozemnej i vesmírnej infraštruktúry spolu so súvisiacimi údajmi sú kľúčové na zaistenie kontinuity služieb a správne fungovanie systémov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že podporovanie európskeho vesmírneho ekosystému má zásadný význam pre presadzovanie dvojakej transformácie a riešenie hlavných celosvetových výziev, ako je zmena klímy. Uznáva tiež potenciálne výhody zapojenia startupov a malých a stredných podnikov (MSP) pôsobiacich v oblasti kozmického priestoru do vesmírnych programov EÚ vrátane ich prínosu k odolnosti a strategickej autonómii EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa nazdáva, že riadenie bezpečného a autonómneho systému vesmírnej konektivity (ďalej len ‚program‘) si vyžaduje spoluprácu rôznych subjektov, a preto je potrebné zaručiť účinný a primeraný stupeň koordinácie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že už existujúci rámcový program Horizont Európa by sa mal využiť na stimulovanie trhu s vesmírnymi technológiami, podporu vytvárania inovatívnych komerčných riešení pre odberateľské a dodávateľské vesmírne sektory EÚ a na urýchlenie dostupnosti kľúčových technológií potrebných pre tento program v spojení s iniciatívami EuroQCI (2) a ENTRUSTED (3). Európsky systém zložiek, systémov a subsystémov by si predovšetkým vyžadoval masívne, dlhodobé úsilie o obnovenie silného európskeho priemyslu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča rozvinúť synergie s Európskym obranným fondom a prostredníctvom akčného plánu Komisie pre interakcie medzi civilným, vesmírnym a obranným priemyslom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že v záujme zabezpečenia konkurencieschopnosti európskeho vesmírneho priemyslu by mali iniciatívy Komisie prispievať k rozvoju pokročilých zručností v oblastiach týkajúcich sa vesmíru a mal by podporovať vzdelávacie činnosti a odbornú prípravu s cieľom plne využiť potenciál občanov Únie v tejto oblasti. Tým by sa výrazne zlepšil sociálny rozmer programu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že pri modernizácii existujúcich vesmírnych prostriedkov (Galileo (4), Copernicus (5)), ako aj pri rozvoji budúcich sústav a služieb je potrebné zohľadniť všetky vesmírne kapacity. Zvýši sa tým odolnosť vesmírnych prostriedkov EÚ a posilní konkurencieschopnosť jej priemyslu. Pridelením zodpovedností na základe preukázaných spôsobilostí by sa malo zabezpečiť účinné splnenie programu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že EÚ musí podnecovať vedecký a technický pokrok a podporovať konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu vesmírneho sektora, najmä vo vzťahu k MSP, startupom a inovatívnym podnikom, čím stimuluje súvisiace hospodárske činnosti na odberateľskej a dodávateľskej strane reťazca. Výskumné a inovačné programy v skutočnosti zohrávajú zásadnú úlohu pri zvyšovaní technologických kapacít Únie a jej členov. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext stanoviska vrátane príslušného legislatívneho návrhu

| 2.1. | Cieľom návrhu Európskej komisie je vypracovať program na poskytnutie bezpečnej a odolnej satelitnej komunikácie. Komisia je odhodlaná podporovať inovácie vo vesmírnom sektore a ďalej prispievať k rozvoju prosperujúceho ekosystému nového vesmírneho priemyslu EÚ, ktorý zaradila medzi hlavné priority svojho vesmírneho programu. Na tento účel Komisia spustila iniciatívu CASSINI (6). Zabezpečila by sa tým predovšetkým dlhodobá dostupnosť pre vládnych používateľov celosvetových spoľahlivých, bezpečných a nákladovo efektívnych služieb satelitnej komunikácie, ktoré podporujú ochranu kritickej infraštruktúry, dohľad, vonkajšie činnosti a krízové riadenie, čím by sa posilnila odolnosť členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom tejto iniciatívy je využiť odborné kapacity európskeho vesmírneho priemyslu, a to jednak z radov etablovaných priemyselných subjektov, ako aj z ekosystému New Space. Globálna satelitná konektivita sa teraz stala strategickým aktívom z hľadiska bezpečnosti, ochrany a odolnosti EÚ a jej členských štátov. Cieľom návrhu je takisto umožniť dostupnosť komerčného vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia v celej Európe, a to odstránením mŕtvych zón a zabezpečením súdržnosti medzi územiami členských štátov a zaistiť konektivitu v geografických oblastiach strategického záujmu, ako sú regióny Afriky a Arktídy. Po systémoch Galileo a Copernicus sa bude navrhovaná tretia sústava opierať o tri nové osobitné prvky: bezpečnosť už v štádiu návrhu (využitím nových technológií, ako je kvantová technológia) pre citlivú komunikáciu (obrana), multiorbitálna sústava a štruktúra založená na verejno-súkromných partnerstvách (na ďalšie posilnenie komerčného rozmeru). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh je v súlade s početnými ďalšími politikami EÚ a prebiehajúcimi legislatívnymi iniciatívami v oblasti údajov (ako sú smernica Inspire (7) a smernica o otvorených dátach (8)), cloud computingu a kybernetickej bezpečnosti. Poskytovaním vládnych služieb by sa predovšetkým zaistila väčšia celistvosť v súlade so stratégiami EÚ v oblasti digitalizácie a kybernetickej bezpečnosti prostredníctvom zaistenia integrity a odolnosti európskych infraštruktúr, sietí, komunikácie a údajov. Návrh zároveň podporí konkurencieschopnosť a inovačnú kapacitu vesmírnych priemyselných odvetví v rámci Únie a významne prispeje k zabezpečeniu autonómneho a finančne dostupného prístupu Európy do vesmíru v nadchádzajúcich rokoch, pričom bude mať rozhodujúci a zásadný pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť európskych modelov využívania kozmických nosičov (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska rada vo svojich záveroch z 21. – 22. marca 2019 zdôraznila, že Únia musí väčšmi napredovať v rozvoji konkurencieschopného, bezpečného, inkluzívneho a etického digitálneho hospodárstva so špičkovou konektivitou (10). Komisia vo svojom akčnom pláne pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom z 22. februára 2021 osobitne uvádza ako cieľ, že ‚každému človeku v Európe umožní prístup k vysokorýchlostnému pripojeniu a zabezpečí odolný systém pripojenia, vďaka ktorému zostane Európa pripojená za každých okolností‘ (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tento program doplní existujúce schémy EÚ GOVSATCOM (12) týkajúce sa združovania a spoločného využívania existujúcich kapacít vládnej satelitnej komunikácie. Vzhľadom na obmedzenú životnosť družíc bude v najbližšom desaťročí potrebné vymeniť niekoľko prvkov infraštruktúry vo vlastníctve štátov, ktoré budú tvoriť súčasť GOVSATCOM na združovanie a spoločné využívanie kapacít (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zvyšujúce sa úrovne hybridných a kybernetických hrozieb a náchylnosť na prírodné katastrofy sú hnacou silou meniacich sa potrieb vládnych aktérov smerom k vyššej bezpečnosti, spoľahlivosti a dostupnosti primeraných riešení satelitnej komunikácie. Ďalšie hrozby okrem toho prináša aj nástup kvantových počítačov, keďže tieto budú schopné dešifrovať obsah, ktorý je v súčasnosti šifrovaný. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V USA, Číne a Rusku sa objavili rôzne verejne podporované alebo subvencované masívne sústavy mimo EÚ. V spojení s nedostatkom dostupných registrácií frekvencií a prevádzkových intervalov na obežnej dráhe a obmedzenou životnosťou kapacity GOVSATCOM to vytvára naliehavú potrebu vesmírneho systému bezpečnej konektivity EÚ. Program by sa vzťahoval na nedostatky v kapacitách a spôsobilostiach služieb vládnej satelitnej komunikácie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mal by tiež umožniť poskytovanie komerčných služieb satelitnej komunikácie zo strany súkromného sektora. Verejno-súkromné partnerstvo bolo v posúdení vplyvu vyhodnotené ako najvhodnejší model vykonávania na zabezpečenie plnenia cieľov programu. Tým by sa najmä stimulovali inovácie vo všetkých zložkách európskeho vesmírneho priemyslu (veľkí systémoví integrátori, nezávislé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, MSP a startupy). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | So zvyšujúcou sa závislosťou vlád, občanov a inštitúcií EÚ od pripojenia sa zvyšuje aj potreba riešení lepšieho zabezpečenia, malého oneskorenia (14) a väčšej šírky pásma, teda potreba zaručeného prístupu k odolným riešeniam prostredníctvom inovatívnych technológií, ako aj nových priemyselných trendov a prístupov. Plánovaný systém sa tak stane technologickým štandardom, ako sa zdôrazňuje v návrhu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V záujme nákladovej efektívnosti a využitia úspor z rozsahu by mal program optimalizovať súlad medzi ponukou vládnych služieb a dopytom po nich. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Satelitná komunikácia poskytuje úplné pokrytie, ktoré dopĺňa pozemské siete. Čoraz častejšie sa považuje za strategické aktívum, čo poukazuje na rastúcu celosvetovú potrebu vládnych služieb zabezpečujúcich odolnú konektivitu nielen na podporu ich bezpečnostných operácií, ale aj na prepojenie kritických infraštruktúr, uľahčenie efektívnej a účinnej elektronickej cezhraničnej alebo medziodvetvovej interakcie medzi európskymi orgánmi verejnej správy, podnikmi a občanmi, na prispievanie k rozvoju účinnejšej, jednoduchšej a používateľsky ústretovejšej elektronickej verejnej správy na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni (15) a na riadenie kríz, ako aj na podporu hraničného a námorného dozoru. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Program sa bude zavádzať postupne s dôrazom na kvalitu. Prvotná príprava a nasadenie by sa mohli začať v roku 2023, poskytovanie prvotných služieb a skúška kvantovej kryptografie na obežnej dráhe do roku 2025 a plné nasadenie s integrovanou kvantovou kryptografiou umožňujúcou kompletné služby do roku 2028. Celkové odhadované náklady sú 6 miliárd EUR a táto suma sa bude financovať z rôznych zdrojov z investícií verejného sektora (rozpočet EÚ, príspevky členských štátov a ESA), ako aj zo súkromného sektora. Pokiaľ ide o financovanie z EÚ, nijako sa ním neoslabí realizácia existujúcich vesmírnych zložiek nariadenia EÚ o vesmírnom programe, najmä systémov Galileo a Copernicus. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že v súčasnom digitálnom svete je vesmírna konektivita rozhodujúcim a strategickým aktívom moderných spoločností. Prináša hospodársku silu, vedúce postavenie v digitálnej oblasti, technologickú suverenitu, hospodársku konkurencieschopnosť a spoločenský pokrok. Cieľom predloženého programu je umožniť aktérom vesmírneho sektora zohrávať dôležitejšiu úlohu, a tým zaistiť kvalitné, bezpečné vesmírne údaje a služby, ktoré môžu priniesť európskym občanom a podnikom sociálno-ekonomické výhody, posilniť bezpečnosť a autonómiu EÚ a upevniť vedúce postavenie EÚ vo vesmírnom sektore, vďaka čomu bude môcť konkurovať iným popredným vesmírnym ekonomikám a krajinám, ktoré začínajú vytvárať svoje vesmírne programy. Okrem toho je aj dôležitým technickým nástrojom, ktorý umožňuje slobodu slova a voľnú výmenu nápadov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa nazdáva, že bezpečná, prístupná a cenovo dostupná pripojiteľnosť je nielen predpokladom fungovania participatívnej demokracie, ale aj predpokladom odolného uplatňovania základných práv a príležitosťou na posilnenie postavenia občanov a občianskej spoločnosti. Európski občania sú čoraz viac závislí od vesmírnych technológií, údajov a služieb. To znamená najmä dodržiavanie pravidiel ochrany osobných údajov. Kozmický priestor navyše zohráva čoraz významnejšiu úlohu v hospodárskom raste, bezpečnosti a geopolitickej váhe EÚ. V tomto zmysle možno spoľahlivú a bezpečnú konektivitu považovať za verejný statok pre vlády aj občanov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV podporuje využívanie verejno-súkromného partnerstva ako vhodného modelu vykonávania na zabezpečenie plnenia cieľov programu. Priame zapojenie súkromného sektora vytvára prostredie priaznivé pre ďalší rozvoj vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia a plynulej konektivity v celej Európe. Tá sa dosiahne odstránením mŕtvych zón a zabezpečením súdržnosti medzi územiami členských štátov, ako aj zabezpečením konektivity v geografických oblastiach strategického záujmu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V súťažnom procese obstarávania môže Komisia uzavrieť koncesnú zmluvu na poskytnutie požadovaného riešenia a zabezpečiť tak ochranu záujmov Únie a členských štátov. Zapojenie odvetvia prostredníctvom takejto koncesnej zmluvy by malo umožniť súkromným partnerom doplniť infraštruktúru programu o ďalšie spôsobilosti prostredníctvom doplňujúcich vlastných investícií. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V tomto smere EHSV zdôrazňuje, že úloha verejného sektora by sa mala primerane odrážať v budúcom riadení programu s osobitným dôrazom na bezpečnosť infraštruktúry a starostlivú kontrolu nákladov, harmonogramu a plnenia. Komisia bude pôsobiť ako správca programu na účely zavedenia koncesie a dohľadu nad ňou. Agentúra EÚ pre vesmírny program bude poverená poskytovaním vládnych služieb a Európska vesmírna agentúra bude poverená dohľadom nad činnosťami vývoja a overovania. EHSV sa domnieva, že pre inovácie a ekosystém v rozvíjajúcej sa ekonomike nového vesmíru sú veľmi dôležité aj MSP. Preto by sa mal aktívne podporovať rozvoj vesmírnych služieb MSP, ako aj ich obstarávanie verejnými orgánmi, ako aj súkromným sektorom. To by pomohlo pri vytváraní pracovných miest, zlepšovaní technologických zručností a podpore konkurencieschopnosti Európy, čo má čoraz väčší význam pre dvojakú transformáciu EÚ na udržateľné a digitálne hospodárstvo. Tým by sa zabezpečila účinná a transparentná hospodárska súťaž a posilnila technologická autonómia EÚ prostredníctvom osobitných požiadaviek týkajúcich sa bezpečnosti, kontinuity služieb a ich spoľahlivosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že v rámci postupu verejného obstarávania by sa mali vypracovať osobitné kritériá na udeľovanie koncesií s cieľom zabezpečiť zapojenie startupov a MSP do celého hodnotového reťazca, čím by sa stimuloval vývoj inovatívnych a prelomových technológií. Ak by zamestnávanie dodávateľov z krajín mimo EÚ mohlo spôsobiť problémy z bezpečnostného a strategického hľadiska, mali by sa zaviesť vhodné pravidlá účasti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že treba nabádať MSP na využívanie rôznych finančných nástrojov, ktoré má EÚ k dispozícii na posilňovanie vesmírneho ekosystému, keďže by to pomohlo pri vytváraní pracovných miest, zlepšovaní technologických zručností a podpore priemyselnej konkurencieschopnosti Európy. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že strategická suverenita EÚ a členských štátov sa zakladá najmä na technologickej autonómii a spôsobilosti európskeho priemyslu a na bezpečnosti satelitnej komunikácie, najmä v súvislosti s narastajúcim geopolitickým napätím. EHSV preto dôrazne podporuje iniciatívy na posilnenie priemyselnej a technologickej suverenity členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podporuje návrh a považuje potenciálne synergie medzi vládnymi činnosťami a komerčnými civilnými činnosťami za dôležitú príležitosť z hospodárskeho hľadiska, ktorá by v súvislosti s celosvetovým zvyšovaním verejných i súkromných investícií do vesmírnych činností umožnila ponúknuť aj ďalšie služby pre európskych občanov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdôrazňuje význam podpory konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity vesmírnych priemyselných odvetví v Únii. To významne prispeje k zabezpečeniu autonómneho a finančne dostupného prístupu Európy do vesmíru v nadchádzajúcich rokoch a zároveň by to malo rozhodujúci a zásadný pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť európskych modelov využívania kozmických nosičov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje, že program by mal umožniť telekomunikačným operátorom využívať výhody zvýšenej kapacity a spoľahlivých a bezpečných služieb. Okrem toho by mal komerčný rozmer umožniť dostupnosť maloobchodných služieb pre väčší počet súkromných používateľov v rámci celej EÚ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o riadenie programu (kapitola V navrhovaného nariadenia), je jasné, že hlavné úlohy v programe budú zohrávať štyria hlavní aktéri, menovite Komisia, Agentúra Európskej únie pre vesmírny program (‚agentúra‘), členské štáty a Európska vesmírna agentúra (ESA). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V tomto smere je EHSV pevne presvedčený, že pre správne fungovanie programu je nevyhnutné jasné rozdelenie úloh, funkcií a zodpovedností spolu s riadnou koordináciou činností jednotlivých aktérov. Presné rozdelenie zodpovedností na základe preukázaných spôsobilostí by preto malo zároveň zabezpečiť efektívne plnenie programu z hľadiska nákladov a lehôt. Efektívny manažment vesmírnej prevádzky je tiež nevyhnutný na zlepšenie bezpečnosti vzhľadom na zvyšujúce sa množstvo odpadu vo vesmíre. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV zdôrazňuje, že na zaručenie prevádzky a odolnosti systémov je kľúčová kybernetická bezpečnosť pozemnej i vesmírnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdôrazňuje, že v záujme zabezpečenia konkurencieschopnosti európskeho vesmírneho priemyslu by mal program prispievať k rozvoju pokročilých zručností v oblastiach týkajúcich sa vesmíru a mal by podporovať vzdelávacie činnosti a odbornú prípravu, ako aj rovnosť príležitostí, rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien s cieľom plne využiť potenciál občanov Únie v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV zdôrazňuje, že pri zavádzaní a modernizácii infraštruktúr môžu byť potrebné mnohé priemyselné subjekty z viacerých krajín, ktorých prácu bude potrebné účinne koordinovať v záujme vývoja systémov, ktoré budú spoľahlivé a plne integrované, a to najmä z hľadiska bezpečnosti a kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 24. júna 2022

Predseda poradnej komisie pre priemyselné zmeny

Pietro Francesco DE LOTTO“

---

(1)  Európsky vesmírny priemysel je z hľadiska veľkosti druhý na svete, je v ňom zamestnaných viac ako 231 000 odborných pracovníkov a jeho hodnota sa odhaduje na 53 – 62 miliárd EUR, štúdia Space Market (Vesmírny trh), Európsky parlament, november 2021.

1

Space Market

(2)  Iniciatíva Európska kvantová komunikačná infraštruktúra (EuroQCI).

2

(3)  Výskumný projekt v oblasti bezpečnej satelitnej komunikácie (SatCom) pre vládnych aktérov EÚ. ENTRUSTED: Európska sieť pre satelitnú telekomunikáciu pre vládnych používateľov vyžadujúcich bezpečné, interoperabilné, inovačné a štandardizované služby (European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, InnovativE and standardiseD services).

3

European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, InnovativE and standardiseD services

(4)  Európsky systém globálnej satelitnej navigácie, ktorý je v prevádzke od decembra 2016, keď začal ponúkať služby verejným orgánom, podnikom a občanom.

4

(5)  Program Európskej únie pre pozorovanie Zeme, ktorý poskytuje údaje zozbierané pozorovaním Zeme poskytovateľom služieb, verejným orgánom a medzinárodným organizáciám.

5

(6)  Iniciatíva Competitive Space Start-ups for Innovation (Konkurencieschopné vesmírne startupy pre inováciu) je iniciatívou Európskej komisie zameranou na podnikanie vo vesmírnom sektore. Jej hlavným cieľom je pomocou súboru nástrojov a finančných prostriedkov podporovať startupy a MSP v rôznych fázach ich rastu.

6

Competitive Space Start-ups for Innovation

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) (Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019).

8

(9)  EÚ má v súčasnosti 18 satelitov na obežnej dráhe a v priebehu najbližších 10 – 15 rokov plánuje viac ako 30 satelitov, čo z nej robí tiež najväčšieho inštitucionálneho zákazníka služieb vynášania v Európe. Nosné rakety sú po komerčných satelitoch druhou najväčšou oblasťou výroby vesmírneho sektora v Európe, čím stimulujú európsky priemysel. Komisia zmapuje potreby týkajúce sa služieb vynášania, pokiaľ ide o programy EÚ a bude pôsobiť ako inteligentný zákazník európskych spoľahlivých a nákladovo efektívnych riešení uvádzania na trh. Je mimoriadne dôležité, aby Európa mala aj naďalej moderné, efektívne a flexibilné zariadenia infraštruktúry vynášania.

9

(10)  Od júna 2019 členské štáty postupne podpísali vyhlásenie o Európskej kvantovej komunikačnej infraštruktúre (EuroQCI), v ktorom odsúhlasili spoluprácu s Komisiou a s podporou ESA na vývoji kvantovej komunikačnej infraštruktúry, ktorá by pokrývala celú EÚ.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

(12)  EÚ prijala 28. apríla 2021 zložku GOVSATCOM nariadenia (EÚ) 2021/696 s cieľom zabezpečiť dlhodobú dostupnosť spoľahlivých, bezpečných a nákladovo efektívnych služieb satelitnej komunikácie pre používateľov GOVSATCOM. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/696 sa uvádza, že v prvej fáze zložky GOVSATCOM približne do roku 2025 by sa využívala existujúca kapacita. V tejto súvislosti má Komisia obstarať kapacity GOVSATCOM od členských štátov, ktoré disponujú národnými systémami a vesmírnymi kapacitami, a od poskytovateľov komerčných satelitných komunikácií alebo služieb, pričom by mala zohľadniť základné bezpečnostné záujmy Únie.

12

(13)  GOVSATCOM je v podstate strategickým aktívom – úzko prepojeným s národnou bezpečnosťou –, ktoré využíva väčšina členských štátov. Verejní používatelia zvyčajne uprednostňujú buď riešenia vo vlastníctve štátu (medzi vlastníkov vládnej zložky SATCOM patria Francúzsko, Nemecko, Grécko, Taliansko, Luxembursko a Španielsko), alebo verejno-súkromné riešenia (ako je nemecký Satcom BW alebo luxemburský GovSat), prípadne využívajú služby osobitných akreditovaných súkromných poskytovateľov. GOVSATCOM bol už v roku 2013 (v záveroch Európskej rady z 19. – 20. decembra 2013) označený ako sľubná oblasť, ktorá môže viditeľne prispieť k cieľom silnej, bezpečnej a odolnej Európskej únie. Dnes je neoddeliteľnou súčasťou vesmírnej stratégie pre Európu (Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru, COM(2016) 705 final), akčného plánu v oblasti európskej obrany (COM(2016) 950 final) a globálnej stratégie Európskej únie.

13

(14)  Malé oneskorenie znamená minimálne oneskorenie pri spracovávaní počítačových údajov prostredníctvom sieťového pripojenia. Čím je oneskorenie spracovania nižšie, tým bližšie je prístup v reálnom čase. Menšie oneskorenie sieťového pripojenia je pripojenie, ktoré sa vyznačuje veľmi krátkymi časmi oneskorenia.

14

(15)  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Výsledky priebežného hodnotenia programu ISA (riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy), COM(2019) 615 final, 23. septembra 2019.

15

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/185

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán REPowerEU

[COM(2022) 230 final]

a

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/241, pokiaľ ide o kapitoly REPowerEU v plánoch obnovy a odolnosti, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/1060, nariadenie (EÚ) 2021/2115, smernica 2003/87/ES a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814

[COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)]

(2022/C 486/25)

| Spravodajcovia: | Stefan BACK


  Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Stefan BACK

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

| Žiadosť o konzultáciu | Európsky parlament, 6. 6. 2022
  Európska rada, 3. 6. 2022
  Európska komisia, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 9. 2022 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/01/07 |

Žiadosť o konzultáciu

Európsky parlament, 6. 6. 2022

Európska rada, 3. 6. 2022

Európska komisia, 28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 9. 2022

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/01/07

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Predtým, ako sa EHSV ako zástupca občianskej spoločnosti, ktorá je nenáležite postihnutá súčasným dramatickým nárastom cien, začne zaoberať obsahom plánu REPowerEU, poukazuje na to, že mnohým problémom, ktoré je teraz potrebné vyriešiť, sa dalo predísť, alebo aspoň ich obmedziť, ak by sa znížila závislosť od dovozu energie tak, ako to navrhovala Komisia v minulých rokoch. EHSV pripomína vyhlásenia uvedené v európskej stratégii energetickej bezpečnosti z roku 2014 a v stratégii energetickej únie z roku 2015 v súvislosti s tým, že EÚ je naďalej zraniteľná voči vonkajším energetickým šokom a v ktorých sa tvorcovia politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ vyzývajú, aby občanom objasnili rozhodnutia týkajúce sa znižovania našej závislosti od konkrétnych palív, dodávateľov energie a trás. Väčšina politikov a veľká časť našej spoločnosti však bola zaslepená lacnými dodávkami fosílnych palív a neuplatňovala žiadne preventívne politiky. Súčasná situácia je odrazom tejto nedbanlivosti. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že to bola vojna na Ukrajine a z nej vyplývajúce ťažkosti súvisiace s ruskými dodávkami energie, ktoré nás prvýkrát upozornili na tento zásadný problém energetickej bezpečnosti a stali sa podnetom na prijatie opatrení navrhovaných v pláne REPowerEU s cieľom zabezpečiť nezávislosť od dovozu ruskej energie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV víta cieľ plánu REPowerEU, ktorým je zabezpečiť nezávislosť EÚ od ruských dodávok plynu a ropy, a súhlasí s prístupom založeným na štyroch pilieroch, ktorý sa zameriava na úsporu energie, diverzifikáciu dovozu plynu a nahradenie fosílnych palív prostredníctvom urýchlenia využívania energie z obnoviteľných zdrojov a riešení v oblasti financovania. EHSV berie na vedomie rozlišovanie medzi krátkodobými a strednodobými opatreniami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zaistiť bezpečnosť dodávok pri čo najdostupnejších nákladoch tak pre spotrebiteľov, ako aj pre priemysel, a poukazuje na to, že dodávky energie, ktoré sú v zásade založené na európskej energii z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových zdrojoch energie, by významne prispeli k lepšej energetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV v tejto súvislosti upozorňuje na možnosti podpory, ktoré ponúkajú plánovaný Sociálno-klimatický fond a – pokiaľ ide o podniky – dočasné usmernenia o štátnej pomoci v prípade krízy. Cieľom musí byť uľahčenie transformácie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na naliehavú situáciu v oblasti dodávok treba úsilie uvedené v pláne považovať za primerané, a preto súhlasí s tým, že je potrebná flexibilita, pokiaľ ide o dočasné využívanie fosílnych a nízkouhlíkových palív, uhlia a jadrovej energie. Toto obdobie musí byť čo najkratšie, nesmie viesť k novým závislostiam a nemalo by brániť úsiliu o čo najskoršie dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, pričom treba mať na zreteli, že otázka štatútu jadrovej energie zostáva otvorená a v súčasnosti sa ponecháva na posúdenie každého členského štátu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vzhľadom na naliehavosť situácie a riziko nepredvídaných narušení ruských dodávok energie EHSV prikladá dôležitosť opatreniam, ktoré možno prijať okamžite, najmä pokiaľ ide o rozsiahlu úsporu energie doplnenú dohodami o partnerstve a včasnú realizáciu nových iniciatív. EHSV upozorňuje na riziko kombinovaných hospodárskych a sociálnych dôsledkov súčasnej krízy, ktoré vystavujú demokratický systém tlaku, pokiaľ sa nenájdu primerané riešenia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV podporuje návrh zvýšiť cieľ energetickej efektívnosti z 9 %, ako sa navrhuje v balíku Fit for 55, na 14 % do roku 2030 a celkové úsilie o úsporu plynu, ktorá sa odhaduje na 30 % do roku 2030. EHSV tiež víta nedávno prijaté nariadenie Rady o koordinovanom 15-percentnom znížení spotreby plynu počas zimy 2022 – 2023 a zdôrazňuje, že kapacita úspor sa v jednotlivých členských štátoch líši. Skutočnosť, že sa predkladá toľko nových návrhov, tiež ukazuje, že naliehavosť vyvolaná vojnou na Ukrajine pozdvihla ambície na novú úroveň. EHSV podporuje najmä včasné opatrenia na úsporu energie, ako je úspora energie prostredníctvom jednotlivých používateľov, ktorú iniciovala Komisia v spolupráci s Medzinárodnou agentúrou pre energiu, trhovo orientované opatrenia, ako sú reverzné aukcie a opatrenia v rámci reakcie strany spotreby. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV tiež naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov, aby reagovali na požiadavku Komisie začleniť rozšírený cieľ úspor energie navrhnutý Komisiou ako súčasť plánu do balíka Fit for 55 s cieľom získať čas, ktorý je v súčasnej situácii nevyhnutný. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Pokiaľ ide o diverzifikáciu dovozu, EHSV upozorňuje na vyhliadky, ktoré ponúka dobrovoľný spoločný nákup prostredníctvom energetickej platformy EÚ a nové energetické partnerstvá, čo sú možnosti, ktoré sa dajú realizovať okamžite. EHSV však vyzýva Komisiu, aby pred uzavretím partnerstiev s nedemokratickými alebo politicky nestabilnými krajinami vypracovala geopolitickú stratégiu dovozu energie, v ktorej zohľadní aj núdzovú situáciu v oblasti energetiky a klímy. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV podporuje zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe EÚ a dôrazne podporuje požiadavku Komisie zahrnúť 45-percentný podiel navrhnutý v pláne do balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Na dosiahnutie týchto ambicióznejších cieľov sa musí doviezť niekoľko technických zariadení, keďže EÚ už nemá výrobné kapacity. Napríklad solárne panely sa dovážajú najmä z Číny. Fosílne energie sú teda závislé nielen od dovozu, ale aj od potrebného vybavenia. EHSV vyzýva všetkých politických činiteľov, aby vo veľkej miere podporovali rozširovanie výrobných miest pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov vrátane uskladňovania batérií v Európe. Alianciu solárneho priemyslu v EÚ možno považovať za prvý krok |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Na zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe EÚ sú však potrebné rozsiahle investície. Podiel verejných investícií do výskumu a vývoja technológií dekarbonizácie je však v EÚ nižší ako v iných veľkých ekonomikách, čo ohrozuje konkurencieschopnosť EÚ v oblasti kľúčových technológií budúcnosti. EHSV konštatuje, že zelená transformácia a bezpečnosť dodávok si vyžadujú dostatočnú správnu kombináciu obnoviteľných zdrojov energie na elektrifikáciu a úspešnú výrobu ekologického vodíka, vývoj skladovacích technológií a plné využitie príležitostí, ktoré ponúka digitalizácia. Preto sú naďalej veľmi potrebné investície do výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV zdôrazňuje pridanú hodnotu návrhov týkajúcich sa rýchlych povoľovacích postupov pre projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a vymedzenie oblastí vhodných na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v spojitosti s takýmito projektmi. EHSV opäť zdôrazňuje pridanú hodnotu, pokiaľ ide o dodržiavanie odporúčaní pre včasné uplatňovanie týchto zásad. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV v tejto súvislosti upozorňuje na význam domácej výroby energie z obnoviteľných zdrojov vrátane vodíka, ale zdôrazňuje aj skutočnosť, že niektoré z prioritných obnoviteľných zdrojov, ako je vodík, nemusia byť okamžite dostupné v dostatočnom množstve a/alebo za prijateľné ceny. Na to, aby bolo možné v strednodobom horizonte upustiť od transformačných riešení uvedených v bode 1.3, je dôležité navrhnúť európsku politiku dekarbonizácie s osobitným zameraním na oblasti, ktoré je ťažké dekarbonizovať (priemyselné odvetvia závislé od vysokej tepelnej kapacity, ale aj nájomníci v bytových domoch a doprava). Vhodné nástroje sú už k dispozícii (napr. rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka a kolektívna vlastná spotreba). Tieto nástroje sa musia zaviesť čo najrýchlejšie, pričom treba mať na zreteli sociálne účinky a potrebu zabezpečiť medzinárodnú konkurencieschopnosť podnikov. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Pokiaľ ide o potenciál rozvoja obnoviteľných zdrojov energie, EHSV upozorňuje na potenciál vlastnej spotreby, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a potenciál spoločného využívania energie, ktorý sa zohľadňuje v pláne, no žiaľ sa v ňom nevysvetľuje, ako odstrániť príslušné prekážky pre takéto podniky. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV tiež zdôrazňuje význam vnútroštátnych modelov správania a tradícií, ktoré ovplyvňujú rozhodnutia týkajúce sa udržateľných energetických mixov. EHSV podporuje rozsiahlejšie využívanie dostupných zdrojov na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na rozdielne vnútroštátne rozhodnutia by sa mala podporovať všestrannosť, a preto by sa mala využívať široká škála obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov energie, ktoré z hospodárskeho a ekologického hľadiska možno začleniť do nového energetického systému založeného predovšetkým na európskych zdrojoch energie. EHSV berie na vedomie, že štatút jadrovej energie zatiaľ zostáva otvorený a v súčasnosti je ponechaný na posúdenie každého členského štátu. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EHSV súhlasí s tým, že k obnoviteľným zdrojom energie a uskladňovacím a distribučným sieťam by sa malo pristupovať ako k prvoradému verejnému záujmu, no uvítal by lepšie vysvetlenie konkrétnych dôsledkov. EHSV už v predchádzajúcich stanoviskách poukázal na veľký potenciál, ktorý majú elektromobily ako „strategické skladovače elektrickej energie“. V pláne sa žiaľ neuvádza ani táto téma. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Pokiaľ ide o investície, EHSV poukazuje na potrebu viac sa zamerať na možné pozitívne účinky na zamestnanosť a regionálne hospodárstva a na význam prepojenia energetických a klimatických aspektov so sociálnou a regionálnou súdržnosťou. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že plán sa dostatočne nezaoberá refinancovaním verejného financovania, ktoré by mohlo slúžiť ako počiatočné finančné prostriedky na prilákanie súkromných investícií do energetickej nezávislosti. Jednou z možností by mohla byť osobitná daň z tzv. „neočakávaných ziskov“ z vysokých cien ropy a plynu. EHSV berie na vedomie citlivý charakter takéhoto opatrenia vzhľadom na potrebu zabrániť odrádzaniu od investícií do obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov energie. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Hoci nedávne Nariadenie Rady o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne a sprievodné oznámenie s názvom Úspora plynu pre bezpečnú zimu sú krokom správnym smerom k lepšej pripravenosti na krízy, EHSV by uprednostnil všeobecnejší krízový rámec vhodný na riešenie krízy takéhoto rozsahu v dôsledku vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EHSV berie na vedomie nedávne pripomienky predsedníčky Komisie o neprimeranosti súčasnej štruktúry trhu EÚ s energiou a potrebe reformy trhu s elektrickou energiou. EHSV víta zámer preskúmať možnosti optimalizácie trhu s elektrickou energiou, ale zdôrazňuje, že každému návrhu musí predchádzať dôkladné posúdenie vplyvu. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Plán, ktorý si bude v každom prípade vyžadovať značné finančné prostriedky, bude veľmi ťažké financovať v súčasnom finančnom rámci. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre investície do sociálno-ekologického správania našej spoločnosti (1). |
| --- | --- |

1.22

2.   Základné informácie

| 2.1 | Európska komisia vo svojom pláne REPowerEU (2) navrhuje komplexný súbor opatrení na zníženie závislosti EÚ od ruských fosílnych palív urýchlením prechodu na čistú energiu a spojením síl s cieľom dosiahnuť odolnejší energetický systém a vytvoriť skutočnú energetickú úniu. Plán má štyri piliere. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prvým pilierom je úspora energie: zníženie spotreby energie do roku 2030 o ďalších 5 % do roku 2030 nad rámec 9-percentného zníženia navrhovaného v balíku Fit for 55 prostredníctvom lepšej energetickej účinnosti (3). Spotreba plynu sa má vďaka balíku Fit for 55 celkovo znížiť o 30 % do roku 2030. Komisia požiadala spoluzákonodarcov, aby tento návrh zahrnuli do balíka Fit for 55 pred jeho prijatím. Ako okamžité krátkodobé opatrenie Komisia začne s Medzinárodnou agentúrou pre energiu kampaň na úsporu energie zameranú na individuálne rozhodnutia jednotlivcov a spoločností a navrhne, aby členské štáty v plnej miere využívali dostupné nástroje vrátane posilneného vykonávania a aktualizácie národných energetických a klimatických plánov (4). EHSV berie na vedomie nedávno prijaté nariadenie Rady, ktorým sa stanovuje spoločné 15-percentné zníženie spotreby plynu počas zimy 2022 – 2023 na základe priemeru za posledných päť rokov (5). K nariadeniu je pripojené oznámenie s návrhmi na vykonávanie (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cieľom druhého piliera je znížiť závislosť od ruského plynu o dve tretiny do konca tohto roka a ukončiť ho do roku 2027 prostredníctvom diverzifikovaného dovozu plynu; vyšší dovoz skvapalneného zemného plynu (+ 50 miliárd m3) z USA, Egypta, Izraela a subsaharskej Afriky a dovoz potrubí od neruských dodávateľov (+ 10 miliárd m3). Energetická platforma EÚ zriadená v apríli bude okrem toho združovať dopyt, uľahčovať dobrovoľný spoločný nákup, optimalizovať využívanie infraštruktúry a vytvárať dlhodobé medzinárodné partnerstvá. Zvýši sa produkcia zemného plynu v rámci EÚ; v strednodobom horizonte sa zavedú alternatívy ako biometán a vodík z obnoviteľných zdrojov. Diverzifikácia zahŕňa aj jadrové palivo, pričom niektoré členské štáty v súčasnosti závisia od ruských zdrojov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V treťom pilieri sa navrhuje nahradenie fosílnych palív a urýchlenie prechodu Európy na čistú energiu: po prvé, cieľ stanovený v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa do roku 2030 zvýši zo 40 % na 45 %. Dôraz sa kladie na kľúčové technológie, ako je solárna energia (cieľ viac ako 320 GW inštalovanej solárnej fotovoltaiky do roku 2025 (dvojnásobok kapacity z roku 2022), 600 GW do roku 2030; stratégia EÚ v oblasti solárnej energie, nová európska iniciatíva pre strešné solárne inštalácie; veterná energia (zrýchlenie povoľovania, napríklad prostredníctvom zriaďovania oblastí vhodných na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov), zdvojnásobenie rozmiestnenia tepelných čerpadiel na 10 miliónov jednotiek počas nasledujúcich 5 rokov) a elektrolyzéry. Spoluzákonodarcovia sa vyzývajú, aby zosúladili čiastkové ciele pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu podľa smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (75 % priemysel, 5 % doprava), urýchlili vývoj technológií na výrobu vodíka zdvojnásobením počtu „vodíkových údolí“ a do leta dokončili posúdenie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu v oblasti výroby vodíka s cieľom vybudovať príslušnú infraštruktúru na výrobu, dovoz a prepravu 20 miliónov ton vodíka do roku 2030 (7). Vytvoria sa nové partnerstvá v oblasti vodíka (so Stredomorím, Ukrajinou). Produkcia biometánu sa do roku 2030 zvýši na 35 miliárd m3. Konverzia existujúcich zariadení na výrobu bioplynu si bude v danom období vyžadovať investície vo výške 37 miliárd EUR. S cieľom podporiť elektrifikáciu a zavádzanie vodíka v priemysle Komisia zavedie rozdielové zmluvy o uhlíku a osobitné segmenty plánu REPowerEU v rámci inovačného fondu a zriadi alianciu solárneho priemyslu v EÚ. Dôraz sa kladie aj na biomasu a poľnohospodársky a lesný odpad. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby urýchlene prijali prerokúvané návrhy týkajúce sa alternatívnych palív a iné dokumenty súvisiace s dopravou na podporu zelenej mobility. Na rok 2023 sa plánuje iniciatíva v oblasti ekologizácie nákladnej dopravy. Komisia poukazuje na potrebu urýchliť povoľovacie postupy aj včasným uplatňovaním prerokúvaných návrhov. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Posledný pilier sa zameriava na inteligentné investície: do roku 2027 je potrebných ďalších 210 miliárd EUR, okrem potrieb pre balík Fit for 55. Financovanie skvapalneného zemného plynu a potrubného plynu od iných dodávateľov si do roku 2030 bude vyžadovať 10 miliárd EUR. Do roku 2030 treba do elektrickej siete investovať ďalších 29 miliárd EUR. S cieľom pomôcť financovať tieto investície sa Komisia zameriava na plány podpory obnovy a odolnosti, aukciu emisných kvót systému obchodovania s emisiami, finančné prostriedky z politiky súdržnosti, spoločnú poľnohospodársku politiku, Nástroj na prepájanie Európy, program InvestEU, inovačný fond a daňové opatrenia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisia predložila nariadenie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, smernicu 2003/87/ES a nariadenie (EÚ) 2021/1060 s cieľom umožniť využívanie mechanizmu na dosiahnutie cieľov plánu REPowerEU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vo všeobecnosti môže byť potrebné naďalej používať ropu, iné fosílne palivá a uhlie počas prechodného obdobia. Úlohu zohráva aj jadrová energia. |
| --- | --- |

2.7

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Predtým, ako sa EHSV ako zástupca občianskej spoločnosti, ktorá je nenáležite postihnutá súčasným dramatickým nárastom cien, začne zaoberať obsahom plánu REPowerEU, poukazuje na to, že mnohým problémom, ktoré je teraz potrebné vyriešiť, sa dalo predísť, alebo aspoň ich obmedziť, ak by sa znížila závislosť od dovozu energie tak, ako to navrhovala Komisia v minulých rokoch. EHSV pripomína vyhlásenia uvedené v európskej stratégii energetickej bezpečnosti z roku 2014 a v stratégii energetickej únie z roku 2015 v súvislosti s tým, že EÚ je naďalej zraniteľná voči vonkajším energetickým šokom a v ktorých sa tvorcovia politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ vyzývajú, aby občanom objasnili rozhodnutia týkajúce sa znižovania našej závislosti od konkrétnych palív, dodávateľov energie a trás. Väčšina politikov a veľká časť našej spoločnosti však bola zaslepená lacnými dodávkami fosílnych palív a neuplatňovala žiadne preventívne politiky. Súčasná situácia je odrazom tejto nedbanlivosti. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že to bola vojna na Ukrajine a z nej vyplývajúce ťažkosti súvisiace s ruskými dodávkami energie, ktoré nás prvýkrát upozornili na tento zásadný problém energetickej bezpečnosti a stali sa podnetom na prijatie opatrení navrhovaných v pláne REPowerEU s cieľom zabezpečiť nezávislosť od dovozu ruskej energie. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jedným z účinkov zverstiev Ruska páchaných na ukrajinskom ľude sú sankcie vzťahujúce sa na dovoz ruskej ropy a plynu a zníženie ruského vývozu energie do niektorých členských štátov EÚ. Preto je potrebné urýchlene znížiť dovoz energie z Ruska. EHSV v plnej miere podporuje všetky iniciatívy, ktoré sledujú tento cieľ. Musí sa čo najskôr ukončiť všetok dovoz energie z Ruska, v ideálnom prípade v priebehu nasledujúcich troch rokov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV preto v zásade plne podporuje plán REPowerEU. Stanovuje sa v ňom správny cieľ – čo najskôr ukončiť závislosť Európy od ruského dovozu energie vrátane vhodného súboru krátkodobých a strednodobých opatrení na podporu tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Situácia je veľmi dramatická, a to najmä z medzinárodného hľadiska. Pokiaľ Európa dováža plyn a ropu z Ruska, prispieva k Putinovej vojnovej agresii. V dôsledku toho, že Európa potrebuje ruský plyn, aby udržala svoj priemysel v prevádzke a vykurovala domovy občanov EÚ, sa oslabuje jej diplomatické postavenie. Zatiaľ čo Rusko môže využiť dodávky, ktoré poskytuje Európe, na manipuláciu s veľkoobchodnými cenami plynu, európski občania a priemyselné odvetvia budú trpieť vysokými cenami a v prípade úplného prerušenia dodávok ruského plynu sa treba obávať zásadných hospodárskych dôsledkov. Súčasná situácia má preto negatívny vplyv na ceny aj bezpečnosť dodávok a podniky aj spotrebitelia sa stávajú rukojemníkmi. Niektoré podniky už boli nútené obmedziť alebo zastaviť výrobu z dôvodu vysokých cien energie, čo malo negatívny vplyv aj na zamestnanosť. Domácnosti zároveň často nevedia, ako zaplatiť svoje účty za energiu. Táto zmiešaná situácia tiež zaťažuje demokratický systém EÚ a musí sa čo najskôr vyriešiť. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Treba si položiť otázku, či je plán REPowerEU dostatočne ambiciózny. Vzhľadom na to, že hlavným cieľom je postupné znižovanie závislosti od dovozu ruského plynu a ropy a dosiahnutie energetickej nezávislosti EÚ od Ruska, a to najmä zvýšením podielu obnoviteľných zdrojov energie, lepšou energetickou účinnosťou a alternatívnym dovozom, no prípadne aj využívaním fosílnej, nízkouhlíkovej a uhoľnej energie ako prechodných riešení na veľmi krátky čas, toto úsilie sa musí považovať za primerané. Treba si však položiť otázku: robí Európa – najmä členské štáty – všetko preto, aby čo najskôr ukončila dodávky ruského plynu? Len s ohľadom na plán REPowerEU a vzhľadom na to, čo zatiaľ vieme o výsledkoch legislatívneho postupu týkajúceho sa balíka Fit for 55, sa to zdá byť otázne. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | K nahradeniu zemného plynu v dlhodobom horizonte, ktoré bude aj v súlade so strategickými cieľmi balíka Fit for 55, prispejú iba dve úplne presvedčivé možnosti: zintenzívnenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov vo veľkom rozsahu a výrazné zníženie dopytu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vzhľadom na náklady a čas potrebný na vypracovanie hlavných strednodobých až dlhodobých riešení EHSV zdôrazňuje význam opatrení, ktoré možno prijať okamžite, ako sú rozhodnutia jednotlivcov a podnikov, dobrovoľné spoločné nákupy prostredníctvom energetickej platformy EÚ, vytváranie nových partnerstiev v oblasti energetiky so spoľahlivými dodávateľmi, skladovanie plynu, vykonávanie odporúčaní týkajúcich sa včasného uplatňovania rýchlych schvaľovacích postupov, zriaďovanie oblastí vhodných na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zvýšená výroba biometanolu. Spoluzákonodarcovia by mohli okamžite konať, pokiaľ ide o žiadosť Komisie, aby sa do balíka Fit for 55 zahrnuli ciele zvýšenia úrovne energie z obnoviteľných zdrojov zo 40 % na 45 %, zvýšenia energetickej účinnosti o ďalších 5 % a zlepšenia energetickej účinnosti budov, ktoré sú uvedené v samostatných návrhoch. Spoluzákonodarcovia by mohli konať aj na základe žiadosti o rýchle prijatie príslušných návrhov. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV tiež víta nedávne nariadenie Rady o koordinovanom znižovaní spotreby plynu počas zimy 2022 – 2023. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť situácie EHSV podporuje aj spôsob, akým plán REPowerEU rieši prípadnú potrebu využívať fosílne a nízkouhlíkové palivá a uhlie počas prechodného obdobia, ktoré musí byť čo najkratšie, aby sa zabránilo vyčerpaniu týchto zdrojov. EHSV tiež pozitívne hodnotí skutočnosť, že otázka jadrovej energie je doteraz ponechaná na posúdenie každého členského štátu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV víta zriadenie Sociálno-klimatického fondu, ktorý má pomôcť zmierniť negatívny sociálny a hospodársky vplyv a poskytnúť členským štátom finančné prostriedky na podporu ich opatrení na obmedzenie sociálneho dosahu na finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. EHSV zároveň poukazuje na to, že navrhované finančné krytie pre Sociálno-klimatický fond neposkytne dostatočnú finančnú podporu na zodpovedné riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy a mobility. Preto je potrebný zodpovedajúci vysoký rozpočet. EHSV tiež poukazuje na odlišnú schopnosť členských štátov prilákať a spravovať súkromné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Členské štáty by mali podporovať aj občanov, a najmä finančne slabé domácnosti, a to v krátkodobom horizonte, počas nasledujúcich dvoch zím, ako aj v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Pokiaľ ide o úsporu energie, Komisia sa zameriava na okamžité 5-percentné zníženie spotreby plynu (približne 13 miliárd m3) a ropy (približne 16 miliónov ton). To ani zďaleka nie je ambiciózne a nezodpovedá to rozmeru krízy vyvolanej vojnou na Ukrajine. Politická realita je však taká, že Rada pre energetiku na svojom zasadnutí 27. júna 2022 akceptovala úroveň zníženia o 9 %, ktorú navrhla Komisia v roku 2021, pričom nevenovala pozornosť návrhom uvedeným v pláne REPowerEU zahrnúť návrh do balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V Nemecku sa už od januára do mája 2022 znížila spotreba plynu takmer o 15 % (8), hoci podľa trhových štúdií by odberatelia elektriny v domácnosti mohli ušetriť ešte viac. Z toho jasne vyplýva, že situácia a ochota alebo schopnosť konať môžu byť v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišné a že najväčšiu šancu na úspech majú opatrenia, ktoré túto skutočnosť zohľadňujú, ako napríklad nariadenie Rady o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne z 26. júla 2022, ktoré tiež náležite zohľadňuje potreby priemyselných odvetví. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Energetické kampane by nemali byť len výzvami na úsporu energie, ale mali by zahŕňať opatrenia, ktoré majú priamy vplyv, ako sú reverzné aukcie, čo znamená, že ústredný orgán – regulačný orgán alebo prevádzkovateľ sústavy – organizuje výberové konanie pre priemyselných spotrebiteľov, ktorí môžu na základe svojich špecifických nákladov predložiť ponuku založenú na dobrovoľnom obmedzení spotreby plynu. Mohlo by to pomôcť dosiahnuť príslušné úrovne plnenia zásobníkov plynu a zvýšila by sa pravdepodobnosť, že ak sa naplní scenár bez ruského plynu, EÚ by prekonala zimu bez príliš veľkých sociálnych a hospodárskych škôd. EHSV upozorňuje na potenciál reakcie na strane dopytu ako prostriedku na zníženie dopytu. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, zdá sa, že zastrešujúci cieľ, ktorý stanovila Komisia, a to zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov zo 40 % navrhovaných v roku 2021 na 45 %, zostal doteraz nepovšimnutý, prinajmenšom na zasadnutí Rady pre energetiku z 27. júna 2022, a to napriek žiadosti Komisie o jeho začlenenie do balíka Fit for 55. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že týmto spôsobom sa odďaľuje vplyv želaného vývoja. EHSV však víta samostatný návrh predložený v máji 2022 na urýchlenie postupov udeľovania povolení pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a na vymedzenie oblastí vhodných na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v spojitosti s takýmito projektmi s cieľom odstrániť hlavnú prekážku rýchleho zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, najmä pokiaľ ide o projekty v oblasti slnečnej a veternej energie. EHSV preto víta aj odporúčanie uvedené v oznámení o pláne REPowerEU, aby sa bezodkladne zaviedli rýchle postupy povoľovania a vymedzili oblasti vhodné na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, kým nebude prijatý návrh Komisie. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Na dosiahnutie týchto ambicióznejších cieľov je potrebné doviezť množstvo technologických zariadení, keďže EÚ už nemá výrobné kapacity. Napríklad solárne panely sa dovážajú najmä z Číny. Fosílne energie sú teda závislé nielen od dovozu, ale aj od potrebného vybavenia. EHSV vyzýva všetkých politických činiteľov, aby dôrazne podporovali rozširovanie výrobných miest pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v Európe. Alianciu solárneho priemyslu v EÚ možno považovať za prvý krok. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Na zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe EÚ sú však potrebné rozsiahle investície. Podiel verejných investícií do výskumu a vývoja technológií dekarbonizácie je však v EÚ nižší ako v iných veľkých ekonomikách, čo ohrozuje konkurencieschopnosť EÚ v oblasti kľúčových technológií budúcnosti. EHSV konštatuje, že zelená transformácia a bezpečnosť dodávok energie si vyžadujú dostatočnú správnu kombináciu obnoviteľných zdrojov energie na elektrifikáciu a úspešnú výrobu čistého vodíka, vývoj skladovacích technológií a príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia, aby sa v plnej miere využili koncepcie, ako sú virtuálne elektrárne. Preto sú naďalej veľmi potrebné investície do výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Koncepcie ako vlastná spotreba, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a spoločné využívanie energie, ktoré sú všeobecne uznávané v balíku opatrení v oblasti čistej energie a ktoré EHSV vždy podporoval, sú dôležité pre zintenzívnenie produkcie energie z obnoviteľných zdrojov. Musia sa pokryť rozsiahle investičné potreby. Občania sú ochotní investovať do vlastnej alebo komunitnej spotreby, ak pochopia, že je to pre nich prospešné. Mali by sa skôr povzbudzovať, ako odrádzať. V mnohých členských štátoch je to stále tak. V stratégii EÚ v oblasti solárnej energie, ktorá súvisí s plánom REPowerEU, sa táto skutočnosť uznáva a v tejto spojitosti sa preberá smernica o obnoviteľných zdrojoch energie (RED 2) bez toho, aby sa podrobne uviedlo, ako prinútiť členské štáty, aby konečne odstránili príslušné prekážky. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Vymedziť energiu z obnoviteľných zdrojov a skladovanie ako prednostný verejný záujem má zmysel, ale bezprostredný dôsledok zostáva nejasný. Distribučná sústava spájajúca príslušné zariadenia so spotrebiteľom sa tiež musí uznať za prevažujúci verejný záujem. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Aj pri masívnom zlepšení v znižovaní dopytu po energii (pozri body 3.7 až 3.9) a zvyšovaní objemu energie z obnoviteľných zdrojov (pozri body 3.10 až 3.12) je zrejmé, že EÚ nebude v krátkodobom ani strednodobom horizonte schopná dosiahnuť energetickú sebestačnosť. Zdá sa, že sebestačnosť je možné dosiahnuť v dlhodobom horizonte, no to, či je to žiaduce alebo nie, je naďalej otvorenou otázkou. Zlé skúsenosti s ruskou závislosťou si vyžadujú dobre premyslený prístup pri výbere krajín/regiónov, s ktorými sa budú v budúcnosti uzatvárať partnerstvá. Zatiaľ čo núdzová situácia si vyžaduje rýchle rozhodnutia, pokiaľ ide o dovoz skvapalneného zemného plynu a (čistého) vodíka, treba sa vyhnúť dlhodobým záväzným rozhodnutiam bez toho, aby sa vykonala komplexná analýza rizík. EHSV vyzýva Komisiu, aby pred uzavretím partnerstiev s nedemokratickými alebo politicky nestabilnými krajinami vypracovala geopolitickú stratégiu dovozu energie, pričom zohľadní aj zmierňovanie účinkov zmeny klímy a núdzovú situáciu v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Zdá sa, že skvapalnený zemný plyn je riešením pre mnohé členské štáty, ale vzhľadom na jeho uhlíkovú stopu ho treba vnímať ako preklenovaciu technológiu a má sa používať čo najkratší čas. V priebehu nasledujúcich 20 rokov treba všetku novovybudovanú infraštruktúru v oblasti skvapalneného zemného plynu buď odstrániť, alebo musí byť schopná prepravovať a distribuovať čistý vodík. Toto musí byť základnou zásadou pre všetky investičné rozhodnutia, ktoré sa majú prijať v nasledujúcich mesiacoch. Pripravenosť využívať vodík sa často používa ako klasifikácia, no v skutočnosti je jej význam veľmi nejasný. Podobne ako v prípade vymedzenia pojmu čistý vodík v príslušnom delegovanom akte musí Komisia vymedziť pojem pripravenosť využívať vodík s cieľom kombinovať investičnú bezpečnosť s jasnými cieľmi v oblasti klímy. Taxonómia by sa mala náležite zmeniť. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Poukazuje sa tým na dôležitosť zohľadniť vnútroštátne vzorce správania a vnútroštátne prístupy pri zvažovaní udržateľných energetických mixov. EHSV poznamenáva, že Komisia stručne spomína úlohu jadrovej energie vo svojom pláne REPowerEU, pričom si uvedomuje, že táto možnosť patrí do výlučnej právomoci členských štátov. EHSV sa zasadzuje za väčšie využívanie zdrojov dostupných v EÚ, najmä vrátane rýchleho a masívneho rozšírenia energií z obnoviteľných zdrojov tak, ako to navrhuje Komisia. Všestranné možnosti výroby energie prispievajú k bezpečnosti dodávok energie. Okrem veternej a slnečnej energie by sa preto mali využívať rôzne zdroje energie s nízkymi emisiami uhlíka, ktoré zapadajú do nového energetického systému založeného predovšetkým na kolísavých európskych zdrojoch energie. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | V pilieri o inteligentných investíciách sa stanovujú správne priority. EHSV však opakuje, že pri správnom prístupe môže mať bezuhlíková, decentralizovaná a digitalizovaná štruktúra dodávok energie mimoriadne pozitívny vplyv na pracovné miesta a regionálne hospodárstva (pozri spis TEN/660). V súčasnej kríze potrebuje mať Európska únia všeobecný prístup v oblasti energetiky, ktorý kombinuje konkrétne témy súvisiace s energetikou a klímou s cieľmi politiky sociálnej a regionálnej súdržnosti. Tento aspekt sa vo veľkej miere prehliada v solárnej stratégii, ktorú Komisia predložila spolu s plánom REPowerEU. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komisia správne poukazuje na to, že verejné investície môžu a musia podnietiť súkromné peniaze. Plán REPowerEU však nepokrýva refinancovanie príslušných verejných finančných prostriedkov. Zrušenie dotácií na fosílne zdroje by bolo jedným z prístupov, ako to zorganizovať. Ďalšou možnosťou by bolo zdanenie neočakávaných ziskov, ktoré majú pôvod vo veľkej ropnej a plynovej kríze a prejavujú sa v enormných dodatočných ziskoch, najmä pre veľké ropné spoločnosti. EHSV navrhuje odčerpať tieto zisky prostredníctvom daní a poskytnúť finančnú kompenzáciu spotrebiteľom energie, napr. finančne slabším domácnostiam alebo energeticky náročným podnikom, a využiť ich na rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie a potrebnej sieťovej infraštruktúry, o čom sa už v niektorých členských štátoch diskutuje alebo ktorá sa už zavádza. EHSV sa domnieva, že s cieľom neodrádzať energetické spoločnosti od investovania do nízkouhlíkových riešení by sa takéto zdaňovanie malo vymedziť veľmi citlivo. EHSV vyzýva Komisiu, aby bezodkladne navrhla príslušné opatrenia. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | V súlade s pravdepodobnou užitočnosťou podpory riešení prispôsobených miestnym podmienkam EHSV plne podporuje návrh Komisie využiť plány obnovy a odolnosti a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti s cieľom pomôcť vykonávať plán REPowerEU. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Plán, ktorý si bude v každom prípade vyžadovať značné finančné prostriedky, bude veľmi ťažké financovať v súčasnom finančnom rámci. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre investície do sociálno-ekologického správania našej spoločnosti (9). |
| --- | --- |

3.26

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Biometán môže zohrávať úlohu pri znižovaní alebo ukončení závislosti Európy od ruského plynu. Pokiaľ však ide o jeho výrobu, mali by sa modernizovať najmä existujúce bioplynové stanice, a to aj preto, aby nedošlo k ohrozeniu biologickej diverzity. Zariadenia na výrobu bioplynu sa v súčasnosti často používajú len na výrobu elektrickej energie v rozsahu základného zaťaženia, t. j. nepretržite. Výsledné teplo sa používa zriedkavo. Takéto koncepcie sú neefektívne. Získaný bioplyn by sa mal buď spracúvať a privádzať priamo do plynárenskej siete, alebo by sa mal používať aj na dodávku tepla vo forme miestnych zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla. Menšie zariadenia na skladovanie plynu by mohli pomôcť pri výrobe elektrickej energie, keď nie je dostatok vetra alebo slnka. Treba investovať do modernizácie existujúcich systémov. Aj keď sa v oznámení spomínajú príslušné stimuly, podrobnosti chýbajú a treba ich urýchlene doplniť. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ako sa uvádza v bode 3.14, v krátkodobom a strednodobom horizonte bude musieť zohrávať úlohu skvapalnený zemný plyn. Plán REPowerEU predpokladá hodnotenia a plánovanie, dobrovoľné spoločné obstarávanie a lepšiu koordináciu. Medzitým sú však už jednotlivé členské štáty aktívne. Je potrebná európska solidarita a Komisia sa musí uistiť, že žiadny členský štát nekoná v rozpore so záujmami iného, ako sa uvádza v nariadení o bezpečnosti dodávok plynu (EÚ) 2017/1938. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V nariadení o bezpečnosti dodávok plynu sa takisto stanovuje komplexný európsky režim solidarity v prípade núdzovej situácie v oblasti plynu. Hoci nedávne Nariadenie Rady o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne a sprievodné oznámenie s názvom Úspora plynu pre bezpečnú zimu sú krokom správnym smerom k lepšej pripravenosti na krízy, EHSV by uprednostnil všeobecnejší krízový rámec vhodný na riešenie krízy takéhoto rozsahu v dôsledku vojny na Ukrajine. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Výroba tepla z elektriny a tepelné čerpadlá aj v kontexte diaľkového vykurovania sa zdajú byť najsľubnejším prístupom pri nahrádzaní zemného plynu v sektore vykurovania. Existuje však množstvo prekážok (od potrebných kvalifikovaných pracovníkov až po sociálne otázky, najmä v štvrtiach s vysokým podielom nájomníkov). V oznámení sa tieto body nezohľadňujú. Potrebný je podrobnejší a aj kritickejší pohľad so zapojením občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Prudký nárast cien energie navyše odhalil slabé stránky trhu s energiou. Samotná predsedníčka Komisie von der Leyen uviedla, že súčasný systém trhu s elektrinou už nefunguje a treba ho reformovať. Treba si položiť základné otázky o energetickej budúcnosti, ktorá zabezpečí cenovo dostupnú a spoľahlivú energiu šetrnú k životnému prostrediu a právo na energiu. Štruktúra a regulácia sa musia prispôsobiť novej realite prevládajúcich energií z obnoviteľných zdrojov a vytvoriť potrebné podmienky pre jednotlivých účastníkov, ako aj posilniť primeranú ochranu spotrebiteľa. EHSV víta zámer Komisie preskúmať možnosti optimalizácie štruktúry trhu s elektrinou a rozhodne podporuje hodnotenia trhu, pri ktorých sa analyzuje správanie všetkých potenciálnych účastníkov na trhu s energiou a štruktúra tohto trhu. EHSV v každom prípade zdôrazňuje význam dôkladného posúdenia vplyvu pred predložením akýchkoľvek návrhov. Poukazuje na naliehavú potrebu riešiť otázky týkajúce sa vysokých cien elektrickej energie, ako aj vzájomnej závislosti cien elektrickej energie a plynu, čo má negatívny vplyv na hospodárstva členských štátov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV navyše poukazuje na to, že je čoraz potrebnejšie systematické predpovedanie rastúcej potreby energie podľa oblasti a druhu energie, pri zohľadnení transformácie druhov energie, ako aj koncepčné plánovanie štruktúry budúceho energetického systému s cieľom zabezpečiť, aby boli investície správne umiestnené a zaručila sa bezpečnosť dodávok. Komisia by mala vypracovať zodpovedajúci prehľad a rozsiahlo o ňom informovať, pretože spoločnosť často dostatočne nerozumie, do akej miery je Európa schopná zásobovať sa energiou. |
| --- | --- |

4.6

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 11.

1

(2)  COM (2022) 230 final.

2

(3)  COM(2022) 222 final.

3

(4)  COM(2022) 240 final.

4

(5)  Dokument Rady 11625/22.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

(7)  COM(/2022) 230 final s. 7 a SWD(2022) s. 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com) (Priemyselné odvetvia šetria plynom, úsporný potenciál sa u spotrebiteľov nezvýšil).

8

(Priemyselné odvetvia šetria plynom, úsporný potenciál sa u spotrebiteľov nezvýšil)

(9)  Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 11.

9

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/194

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dočasná úľava z uplatňovania pravidiel využívania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva v dôsledku pandémie COVID-19

[COM(2022) 334 final]

(2022/C 486/26)

| Hlavný spravodajca: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Thomas KROPP

| Žiadosť o konzultáciu | Európska komisia, 12. 7. 2022
  Európsky parlament, 19. 7. 2022
  Rada, 4. 8. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 100 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/1/2 |

Žiadosť o konzultáciu

Európska komisia, 12. 7. 2022

Európsky parlament, 19. 7. 2022

Rada, 4. 8. 2022

Právny základ

článok 100 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV konštatuje, že letecká doprava zabezpečuje prepojenosť v rámci EÚ a v medzinárodnom meradle, čo je základným predpokladom pre rozvoj obchodu a cestovného ruchu, a teda aj pre hospodársku prosperitu Európy. Odvetvie leteckej dopravy sa ešte stále vyrovnáva s kombinovanými účinkami viacerých globálnych kríz, ako je pandémia ochorenia COVID-19, uzavretie vzdušného priestoru niekoľkých obchodných partnerov EÚ (najmä Číny), prebiehajúca vojna na Ukrajine, prudko rastúca inflácia, čoraz väčšia pravdepodobnosť globálnej recesie a nedostatok pracovnej sily vo viacerých hospodárskych odvetviach, v neposlednom rade aj v samotnej leteckej doprave. Ostatné regióny sveta pozorne sledujú, ako európska letecká doprava tieto výzvy zvláda. Susedné uzly v Istanbule, Dubaji, Dauhe a Londýne budú profitovať z oslabenej konkurencieschopnosti európskych uzlov a európskych medzinárodných sieťových dopravcov. EHSV preto dôsledne trvá na tom, že žiadne z regulačných opatrení, ktoré sa týkajú leteckej dopravy, nesmie ohroziť medzinárodnú konkurencieschopnosť Európy. Keby sa toky cestujúcich z medzinárodných spojení v Európe presmerovali inam a na lety do medzinárodných destinácií sa využívali uzly mimo EÚ, malo by to nepriaznivé dôsledky pre životné prostredie aj pre pracovnú silu zamestnanú v Európe. Navrhované zmeny nariadenia o prevádzkových intervaloch treba vnímať aj v tomto širšom kontexte. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V nariadení Rady (EHS) č. 95/93 (1) sa stanovujú postupy a pravidlá prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách EÚ. V článku 10 tohto nariadenia sa uvádza, že leteckí dopravcovia musia počas daného plánovacieho obdobia využívať aspoň 80 % prevádzkových intervalov, ktoré im boli pridelené, aby si ich udržali aj v príslušnom plánovacom období budúceho roka (nariadenie o prevádzkových intervaloch). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vzhľadom na neočakávaný rozsah a trvanie pandémie Komisia od jej vypuknutia nariadenie o prevádzkových intervaloch dvakrát zmenila s cieľom účinne pozastaviť uplatňovanie pravidla „využitia alebo straty“ intervalov a boli jej udelené delegované právomoci, aby mohla reagovať na ďalší neočakávaný vývoj. Opatrenia týkajúce sa úľavy z uplatňovania pravidiel využívania prevádzkových intervalov platia do 29. októbra 2022, pričom platnosť delegovaných právomocí Komisie vypršala už 21. februára 2022. Teraz je naliehavo potrebné vykonať ďalšie preskúmanie a dodatočné úpravy, aby sa zohľadnila realita na trhu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Na základe prognóz organizácie EUROCONTROL Komisia predpokladá, že trh leteckej dopravy sa postupne opäť dostane na úroveň pred pandémiou, tento predpoklad by však mohol byť príliš optimistický (2). EHSV sa domnieva, že návrh bol síce vypracovaný s dobrým úmyslom, ale chýbajú v ňom potrebné záruky, aby sa zabránilo neúmyselným prekážkam pre konkurencieschopnosť Európy. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV oceňuje, že Komisia sa v tomto novom návrhu usiluje o to, aby sa na trhu leteckej dopravy zachovala čo najväčšia konkurencieschopnosť. Analýza trhu, ktorú vykonala Komisia, ako aj jej prognóza, pokiaľ ide o vývoj na trhu v nasledujúcich troch sezónach však nie sú dostatočne spoľahlivé na to, aby vysvetlili alebo dokonca odôvodnili navrhovaný návrat k pravidlu 80:20. EHSV nesúhlasí s názorom Komisie, že situácia na trhu leteckej dopravy sa opäť normalizuje. Vzhľadom na údaje Komisie by bola vhodnejšia nižšia prahová hodnota, napríklad pomer 70:30, kým sa trh nestabilizuje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV víta návrh Komisie rozšíriť rozsah možností oprávneného nevyužitia prevádzkových intervalov a zahrnúť doň aj politické nepokoje a prírodné katastrofy, ak tieto okolnosti vedú k jasne opísaným obmedzeniam v leteckej doprave. EHSV však nie je presvedčený, že navrhované zmeny v súčasnej koncepcii oprávneného nevyužitia prevádzkových intervalov sú opodstatnené. Postupy, ktoré plánuje Komisia, prinášajú zbytočné komplikácie. Odchýlky od platných postupov sa už totiž nemôžu považovať za núdzové opatrenia, a preto v čase, keď celý sektor naliehavo potrebuje stabilný regulačný rámec, vytvárajú právnu neistotu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV podporuje návrh zvýšiť transparentnosť prideľovania prevádzkových intervalov posilnením úlohy Európskeho združenia koordinátorov letísk (EUACA) a tým, že sa pre koordinátorov zavedie povinnosť zverejňovať destinácie, na ktoré sa vzťahujú výnimky. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV víta navrhované opatrenia na zmiernenie pretrvávajúcich a predvídateľných dôsledkov ruskej vojenskej agresie na Ukrajine pre európsku leteckú dopravu. Predpoklad Komisie, že štyri mesiace po skončení vojenského konfliktu sa budú môcť uplatňovať štandardné ustanovenia, sa však zdá byť príliš optimistický. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Hoci EHSV plne podporuje zámery Komisie, domnieva sa, že napriek zjavným časovým obmedzeniam by bolo bývalo opodstatnené vykonať posúdenie vplyvu v snahe lepšie posúdiť dôsledky navrhovaných zmien platného nariadenia o prevádzkových intervaloch. Keďže vzhľadom na chýbajúce posúdenie vplyvu zmeny nie sú odôvodnené, Komisia sa opiera o prognózy organizácie EUROCONTROL, ktoré neodrážajú nevyhnutne zložitosť súčasného vývoja na trhu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Posúdenie vplyvu nie je potrebné len na odôvodnenie zmien platného nariadenia o prevádzkových intervaloch. Ako už EHSV zdôraznil (3), opatrenia EÚ by sa mali úzko koordinovať so Svetovou radou pre prevádzkové intervaly leteckých spoločností (WASB), aby sa k rovnakej otázke v rôznych regiónoch sveta nepristupovalo odlišne. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Prebiehajúce globálne krízy treba vnímať v kontexte ich kumulatívnych dôsledkov pre medzinárodnú leteckú dopravu. Keďže tieto dôsledky je zatiaľ ťažké obmedziť, EHSV sa domnieva, že Komisia by mala návrh prehodnotiť s cieľom minimalizovať zmeny platných ustanovení a zachovať ich charakter „núdzových právnych predpisov“. Súčasná núdzová situácia sa v žiadnom prípade neskončila, a preto by sa platnosť núdzových ustanovení mala predĺžiť aspoň na obdobie plánované Komisiou, zdá sa však predčasné zavádzať zmeny, ako sú tie, ktoré Komisia navrhla. |
| --- | --- |

1.11

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Ako Komisia uvádza vo svojej dôvodovej správe, regulačnou výzvou v súvislosti s nariadením o prevádzkových intervaloch je zabezpečiť, aby sa prevádzkové intervaly zaručené na základe historických práv využívali. Komisia nariadenie dvakrát zmenila s cieľom upraviť pravidlo „využitia alebo straty“. Komisii boli udelené aj delegované právomoci, aby mohla zmeniť prahovú hodnotu využívania prevádzkových intervalov v závislosti od pretrvávajúceho poklesu dopytu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Opatrenia týkajúce sa úľavy z uplatňovania pravidiel využívania prevádzkových intervalov platia do 29. októbra 2022, pričom platnosť delegovaných právomocí Komisie vypršala už 21. februára 2022. Pokiaľ ide o základné pravidlo „využitia alebo straty“, Komisia teraz navrhuje obnoviť od 29. októbra 2022 štandardnú mieru využívania prevádzkových intervalov 80 %. Ako dôvod uvádza, že v júni 2022 organizácia EUROCONTROL predpovedala, že v zimnej sezóne 2022 – 2023 sa objem dopravy vráti na 90 % úrovne z roku 2019. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV toto zdôvodnenie nepresvedčilo. V dôsledku ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine sa výrazne zvýšili vojenské lety, ako aj presmerovanie preletov, pričom ani jedno z toho nie je relevantné pre prideľovanie prevádzkových intervalov. Okrem toho je potrebné rozlišovať medzi nákladnou leteckou dopravou, ktorá v období krízy nezaznamenala výrazný pokles, a osobnou dopravou, ktoré sa zredukovala. V rámci trhu osobnej dopravy je potrebná ďalšia diferenciácia: vďaka zavedeniu COVID preukazu EÚ sa vnútroeurópska doprava dostala omnoho rýchlejšie na úroveň pred pandémiou, avšak vnútroštátna letecká doprava a doprava na dlhé vzdialenosti sú v rôznych štádiách oživenia. Očakáva sa, že obchodná doprava sa pozviecha oveľa pomalšie ako doprava súvisiaca s cestovným ruchom (4). V žiadnom prípade nie je zaručené, že sa doprava súvisiaca s cestovným ruchom natrvalo oživí, v niektorých prípadoch je jej nárast dôsledkom dlho zadržiavanej túžby po dovolenke po dvoch rokoch pandémie. Hlavní európski sieťoví dopravcovia zatiaľ do svojej leteckej flotily opätovne nezaradili veľké diaľkové lietadlá Airbus 380, a to práve preto, že letecké spoločnosti musia čeliť vysokým nákladom na palivo a neočakávajú výrazný a trvalý nárast dopytu po doprave. Z údajov, ktoré poskytli zainteresované strany, vyplýva, že podľa očakávaní by sa mal objem dopravy zvýšiť na 90 % úrovne z roku 2019, ale dopyt cestujúcich len na 78 %. Ak je miera obsadenosti lietadiel nižšia, možno očakávať, že letecké spoločnosti budú napríklad viaceré lety v ten istý deň spájať s cieľom zachovať ziskové lety (5). Vo viacerých krajinách ovplyvní dopyt rastúca miera inflácie a narastajúce riziko recesie. Prognózy by preto nemali vychádzať zo situácie regiónov, kde oživenie postupuje najlepšie, ale mali by odrážať aj veľmi ťažko zasiahnuté čiastkové trhy. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tieto faktory vedú EHSV k presvedčeniu, že oživenie trhu leteckej dopravy môže byť náročnejšie, než predpokladá Komisia. V jednotlivých trhových segmentoch oživenie stále prebieha odlišnou rýchlosťou: v porovnaní s úrovňou v roku 2019 dosahuje nákladná doprava 6 %, nízkonákladoví dopravcovia - 9 % a sieťoví dopravcovia 21 %. Je to o to dôležitejšie, že prahové hodnoty sa vzťahujú na celé série prevádzkových intervalov, to znamená, že využívanie danej série prevádzkových intervalov (napr. lety v exponovaných časoch) musí byť vyššie ako prahová hodnota 80 %. V období pred pandémiou bola miera využívania prevádzkových intervalov 95 %, pričom najnižšia miera využívania bola 80 %. Ak organizácia EUROCONTROL predpovedá, že priemerná miera využívania prevádzkových intervalov bude 90 %, potom treba predpokladať, že v sériách prevádzkových intervalov (v priemere) sa 80 % nedosiahne. Z týchto dôvodov je príliš predčasné vrátiť sa k prahovým hodnotám 80:20. Kým nebudú k dispozícii spoľahlivejšie údaje, ktoré potvrdia udržateľné oživenie trhu, bolo by vhodnejšie stanoviť tieto hodnoty na 70:30. Treba tiež poznamenať, že problémy, ktorým čelia európske letiská, jasne ukazujú, že dôsledky pandémie ešte stále pretrvávajú. Veľké uzly EÚ, ako je Frankfurt, a uzly mimo EÚ, ako napríklad Londýn Heathrow, obmedzili lety na svoje letiská a z nich, čo viedlo k masívnemu rušeniu letov v snahe zmierniť tlak na letovú prevádzku na týchto letiskách. Tento tlak spôsobilo viacero rôznych premenných, ako je napríklad nedostatok personálu. Z toho možno usúdiť, že prahové hodnoty miery využívania prevádzkových intervalov, aké boli pred pandémiou, ešte nie je možné dosiahnuť (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pomer 70:30 by bol v súlade s prahovými hodnotami a argumentmi, ktoré použila vláda Spojeného kráľovstva (7). Hoci odvetvie leteckej dopravy to dôrazne kritizovalo, EHSV sa domnieva, že by sa tým dosiahla rovnováha medzi návratom k predchádzajúcemu stavu a nevyhnutnosťou uznať, že vzhľadom na pretrvávajúce vážne výzvy, ktorým toto odvetvie čelí, je stále potrebná určitá (hoci znížená) ochrana prevádzkových intervalov. Okrem toho sa tým prahová hodnota stanovená v nariadení EÚ o prevádzkových intervaloch zosúladí s prahovou hodnotou susedných krajín a vytvoria rovnaké podmienky pre letecké uzly EÚ a letisko Londýn-Heathrow, ktoré je najväčším európskym medzinárodným uzlom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisia ďalej navrhuje, aby v období od 29. októbra 2022 do 26. marca 2024 mohla prostredníctvom delegovaného aktu kedykoľvek nezávisle upraviť mieru využívania prevádzkových intervalov v rozmedzí od 0 % do 70 %, ak z údajov organizácie EUROCONTROL vyplynie, že týždenná letecká prevádzka počas štyroch po sebe nasledujúcich týždňov klesla pod 80 % úrovne z roku 2019 v zodpovedajúcich týždňoch a že zníženie objemu dopravy bude pravdepodobne pretrvávať. Komisia takisto navrhuje, aby v prípade, že orgány verejnej moci zavedú obmedzenia v reakcii na epidemiologickú situáciu, politické nepokoje či prírodné katastrofy, a len ak majú tieto skutočnosti negatívny dosah na leteckú dopravu, mohli mať letecké spoločnosti možnosť oprávneného nevyužitia prevádzkových intervalov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV podporuje Komisiu v jej úsilí zabezpečiť, aby mohla za jasne vymedzených výnimočných okolností pružne a transparentne pomocou delegovaných aktov upraviť výpočet miery využívania prevádzkových intervalov, a tým aj prahové hodnoty na ochranu prevádzkových intervalov. Nový návrh však tento cieľ v mnohých ohľadoch nespĺňa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.7.1 | Na rozdiel od Komisie sa EHSV domnieva, že letecké spoločnosti by mali mať možnosť využívať výnimky pre oprávnené nevyužitie prevádzkových intervalov v prípadoch, ak orgány verejnej moci neodporúčajú ľuďom cestovať. Aj keď takéto upozornenia pre cestujúcich nemajú bezprostredný právny účinok, bezpochyby ovplyvňujú dopyt po leteckej doprave, čo by sa malo náležite zohľadniť. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | EHSV sa taktiež domnieva, že požiadavka monitorovať týždennú letovú prevádzku počas štyroch po sebe nasledujúcich týždňov, kým sa prijme akékoľvek nápravné opatrenie, je neprimerane zaťažujúca a mohla by zbytočne oddialiť regulačné zásahy. Zdá sa, že neopodstatnená štvortýždňová monitorovacia fáza, je stanovená náhodne. Je oveľa dôležitejšie zabezpečiť transparentnosť rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | EHSV odporúča, aby sa pravidlo oprávneného nevyužitia prevádzkových intervalov uplatňovalo na letisku odletu aj na letisku príletu, keďže obe sú neoddeliteľne späté ako dvojica letísk pri obnove predchádzajúceho portfólia prevádzkových intervalov na daných trasách. Komisia to v súčasnosti nestanovuje ako povinnú požiadavku. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.7.4 | Komisia dostatočne nezdôvodnila, prečo by sa mal výpočet miery využívania prevádzkových intervalov zmeniť: v článku 10 ods. 4 nariadenia o prevádzkových intervalov sa stanovuje, že chránené prevádzkové intervaly sa započítavajú ako využité prevádzkové intervaly, zatiaľ čo Komisia teraz navrhuje, aby sa nezohľadňovali. Komisia okrem toho bez ďalšieho dôkazu predpokladá, že 16 týždňov po opätovnom otvorení ukrajinského vzdušného priestoru sa budú môcť znovu uplatňovať bežné pravidlá týkajúce sa prevádzkových intervalov. Zdá sa to byť príliš optimistické vzhľadom na pretrvávajúci vojnový konflikt, do veľkej miery zničenú infraštruktúru a neistotu, pokiaľ ide o obsah a spoľahlivosť prípadnej dohody medzi oboma stranami. 16 týždňov sa javí ako náhodne stanovená lehota, ktorá by nemala byť základom pre regulačné rozhodnutie týkajúce sa „návratu do normálu“. |
| --- | --- |

2.7.4

| 2.8 | EHSV sa neustále zasadzuje za to, aby sa Komisia usilovala nariadenie o prevádzkových intervaloch čo najviac zosúladiť s medzinárodnými postupmi a politikami. Všetky príslušné zainteresované strany sa zúčastňujú na konzultáciách o tom, ako predpisy o prevádzkových intervaloch prispôsobiť krízam, ktorým čelí trh. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EHSV víta zlepšenia, ktoré Komisia navrhuje, pokiaľ ide o spôsob spolupráce koordinátorov prevádzkových intervalov. Lepšia transparentnosť tohto procesu zabráni zbytočným nejasnostiam pre všetkých účastníkov trhu. |
| --- | --- |

2.9

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách spoločenstva (Ú. v. ES L 14, 22.1.1993, s. 1; mimoriadne vydanie v slovenskom jazyku: kapitola 07/zv. 002, s. 3).

1

(2)  Nemecká letecká spoločnosť Lufthansa zverejnila svoj úmysel ešte viac znížiť kapacitu vzhľadom na pretrvávajúcu krízu: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 37, pozri bod 1.5.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958.

4

(5)  Zverejnené počty cestujúcich a prognózy letiska v Mníchove ukazujú, že návrat k objemu dopravy, aký bol pred pandémiou, bude trvať dlhšie, než sa pôvodne predpokladalo: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.

5

(6)  Komisia v dôvodovej správe spomína nedostatok pracovnej sily na kľúčových letiskách, považuje to však za krátkodobý jav. Je to otázne, keďže nedostatok pracovnej sily vykazujú mnohé hospodárske odvetvia, a nielen letecká doprava. Nie je dôvod domnievať sa, že v leteckej doprave sa tento problém v blízkej budúcnosti vyrieši.

6

(7)  Vláda Spojeného kráľovstva upravila 24. januára 2022 pomer využívania prevádzkových intervalov na 70:30 s platnosťou od 27. marca 2022 v snahe priblížiť sa k bežným pravidlám a zároveň chrániť sektor pred budúcou neistotou, ako uviedol minister dopravy Spojeného kráľovstva Grant Shapps.

7

---

| 21.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 486/198

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Geopolitický vplyv energetickej transformácie

[JOIN(2022) 23 final]

(2022/C 486/27)

| Spravodajca: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL – I) |
| --- | --- |
| Spoluspravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL – III) |

Spravodajca:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL – I)

Spoluspravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL – III)

| Žiadosť o konzultáciu | 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21. 9. 2022 |
| Právny základ | článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | žiadosť o konzultáciu |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 14. 9. 2022 |
| Prijaté v pléne | 21. 9. 2022 |
| Plenárne zasadnutie č. | 572 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 229/1/6 |

Žiadosť o konzultáciu

28. 6. 2022

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21. 9. 2022

Právny základ

článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku

žiadosť o konzultáciu

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

14. 9. 2022

Prijaté v pléne

21. 9. 2022

Plenárne zasadnutie č.

572

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

229/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Rok 2022 sa zapíše do histórie ako rok ďalekosiahlych celosvetových geopolitických zmien a zmien súvisiacich s energetikou. EHSV chváli úsilie Európskej komisie a jednotlivých členských štátov, ktoré zrýchlili proces získavania nezávislosti od dodávok energie z Ruska. Je presvedčený o tom, že vzhľadom na dynamiku vojny na Ukrajine je však nutné tento proces ešte viac zrýchliť vyhlásením prísneho embarga, ktoré musí zahŕňať rýchly rozvoj alternatívnych zdrojov čistej energie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V tomto stanovisku sa zohľadňuje žiadosť o konzultáciu týkajúca sa dokumentu JOIN(2022)23: Vonkajšia energetická angažovanosť EÚ v meniacom sa svete, ktorý 18. mája 2022 spoločne zverejnili Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre energetiku a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV víta skutočnosť, že Európa zostáva v čele energetickej transformácie, poukazuje však na to, že zmeny v EÚ nestačia na kompenzáciu účinkov globálnych emisií a že je v našom vlastnom záujme nutné prijať opatrenia na medzinárodnej úrovni, a to z hľadiska zmeny klímy, ako aj z hľadiska hospodárskeho rozmachu na zaručenie udržateľného celosvetového rozvoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV víta veľký počet iniciatív EÚ, ktoré buď posilňujú medzinárodnú odolnosť EÚ, napríklad REPowerEU, alebo podporujú politickú stabilitu, napríklad Partnerstvo pre spravodlivú energetickú transformáciu, Global Gateway a zelená agenda pre západný Balkán. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV zároveň upozorňuje na skutočnosť, že súčasné politické napätie by si vyžadovalo ešte aktívnejšiu spoluprácu s niektorými krajinami, ktoré sú schopné poskytnúť Európe dodávky plynu a ropy. Okrem iného ide o Spojené štáty americké a v rôznej miere krajiny v Južnej Amerike a Afrike, kde k vývozu fosílnych palív treba pridať prenos vedomostí a obnoviteľných technológií, ktoré by mohli zrýchliť ich klimatickú transformáciu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV víta iniciatívu na pripojenie Moldavska a Ukrajiny k európskej energetickej sústave, zároveň však požaduje pravidelné preskúmania geopolitickej situácie vyplývajúce z dynamických zmien v energetickej štruktúre takých krajín, ako je Arménsko, Gruzínsko a Kazachstan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV upozorňuje na potrebu budovania osobitných vzťahov s krajinami, ktoré sú významnými dodávateľmi ťažkých kovov a surovín potrebných na výrobu čistých technológií a ktoré môžu byť ohrozené. To si vyžaduje rozvoj úplne nového odvetvia v medzinárodných vzťahoch, a to európskej diplomacie v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vzhľadom na nedávne skúsenosti s nadmernou závislosťou Európy od surovín z neistých zdrojov EHSV naliehavo vyzýva EÚ, aby bola čo najpružnejšia vo svojich ambicióznych plánoch energetickej transformácie a aby poskytla čas na analýzu geopolitického vplyvu vybraných rozhodnutí a na ich prispôsobenie, ak vyvolajú neželané a neočakávané napätie vo svete. |
| --- | --- |

1.8

2.   Úvod

| 2.1 | Otázky týkajúce sa energetickej transformácie zaujímajú popredné miesto v politických programoch na celom svete už viacero rokov. Európska únia so svojou Európskou zelenou dohodou patrí medzi priekopníkov v oblasti energetickej transformácie založenej na hodnotách udržateľnosti, solidarity a medzinárodnej spolupráce. Keďže však podiel EÚ na celosvetových emisiách dosahuje len približne 8 % (a klesá), vnútorná politika EÚ nestačí, a to bez ohľadu na to, ako je ambiciózna. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ako sa uvádza v záveroch konferencie Geopolitika Európskej zelenej dohody (1), kľúčom k zvládnutiu týchto spoločných cezhraničných klimatických hrozieb je multilateralizmus a práve jeho prostredníctvom, skôr než rozdeľujúcou geopolitikou, je možné vyriešiť planetárnu krízu. Táto skutočnosť sa odrazila aj v stanovisku EHSV na tému
  Nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy
   (2), v ktorom EHSV podporil potrebu „zintenzívnenia medzinárodných opatrení na zvýšenie odolnosti proti zmene klímy“, ako požadovala Komisia, a súhlasil s konštatovaním Komisie, že „naše ambície v oblasti adaptácie na zmenu klímy musia zodpovedať nášmu globálnemu vedúcemu postaveniu v oblasti zmiernenia zmeny klímy“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Keďže zmena klímy a prijaté súvisiace opatrenia vyvolávajú rozsiahle geopolitické a priemyselné zmeny na čele s rozmachom energie z obnoviteľných zdrojov a silne ovplyvňujú medzinárodné vzťahy, EHSV sa rozhodol, že je mimoriadne dôležité, aby sa v komplexnom zastrešujúcom stanovisku o zmene klímy venovala pozornosť geopolitickým dôsledkom. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Hoci panuje vedecká zhoda na potrebe znížiť emisie skleníkových plynov do ovzdušia, v klimatickej politike sa nemôžu ignorovať rastúce pozitívne a negatívne prepojenia medzi súvisiacimi ekonomickými, sociálnymi a environmentálnymi výzvami. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Fungovanie a parametre trhu s energiou priamo súvisia s politickou situáciou v jednotlivých regiónoch. K tomu prispieva skutočnosť, že dodávky fosílnych palív sa vyznačujú vysokou závislosťou od nízkeho počtu producentských krajín. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ako sa uvádza v stanovisku EHSV na tému
  Vonkajší rozmer energetickej politiky EÚ
   (3), dominantnosť určitých zdrojov dovozu, z ktorých nie všetky rešpektujú rovnaké trhové a politické pravidlá ako Európska únia, posunuli otázku energetickej bezpečnosti do popredia politického programu EÚ. V uvedenom stanovisku sa odkazuje na dôsledky vtedajších vojenských zásahov v Gruzínsku v roku 2008, tieto súvislosti sú však zjavne relevantné aj vzhľadom na súčasnú situáciu na Ukrajine, ktorá sa výrazne prenáša do vnímania záležitostí súvisiacich s energetickou bezpečnosťou a geopolitikou. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V strednodobom horizonte nebude svetová energetická scéna taká, aká je v súčasnosti. Energetická transformácia bude mať zásadný vplyv na geopolitiku a prinesie hrozby aj príležitosti. Povaha tohto vplyvu bude závisieť od mnohých faktorov. Jedným z príkladov je, že dekarbonizácia môže viesť k vyššej závislosti od dovozu plynu, čo by mohlo ešte viac skomplikovať vzťahy medzi EÚ a Ruskom. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zmeny energetického systému sú spojené so zmenami energetickej politiky. Vo svete čistej energie vznikne nová skupina víťazov a porazených. Niektorí to chápu ako preteky o dosiahnutie prvenstva v priestore čistej energie. Nový systém je prínosný pre krajiny a regióny, ktoré si osvojili čisté technológie, vyvážajú zelenú energiu alebo dovážajú menej fosílnych palív; naopak tie krajiny, ktoré sa spoliehajú na vývoz fosílnych palív, by mohli zaznamenať pokles svojej výkonnosti. |
| --- | --- |

2.8

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Ak sa energetická transformácia chápe ako prijatie systémových krokov a opatrení zameraných na zníženie uvoľňovania zlúčenín uhlíka zrýchľujúcich procesy v rámci zmeny klímy do ovzdušia, potom by sa okrem energetickej transformácie mali tiež zavádzať optimálne riešenia v oblasti udržateľného poľnohospodárstva a obhospodarovania lesov, biosekvestrácie a obmedzenia chovu alebo využívania hovädzieho dobytka, a hľadať príležitosti, ktoré prináša rozvoj technológie na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vzhľadom na úroveň emisií skleníkových plynov vytvorených krajinami EÚ v porovnaní s ostatnými svetovými hospodárstvami a v záujme dosiahnutia požadovaných výsledkov je nutné snažiť sa sformovať koalície s ďalšími krajinami s cieľom bojovať proti zmene klímy. EÚ musí venovať osobitnú pozornosť medzinárodnej spolupráci v jej rôznych formách vrátane investičných, obchodných a inovačných partnerstiev s cieľom posilniť adaptačné opatrenia na celosvetovej úrovni, a najmä v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Obchodné aktivity členských štátov EÚ zanechávajú výraznú uhlíkovú stopu vo zvyšnej časti sveta. Európska únia je preto povinná zaoberať sa vonkajším rozmerom vykonávania Európskej zelenej dohody, okrem iného prostredníctvom podpory transformácie v rámci dvojstrannej a regionálnej rozvojovej spolupráce a riešenia negatívnych účinkov externého vplyvu vo svojich obchodných politikách. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Geopolitika má zásadný význam pre dosiahnutie úspechu Európskej zelenej dohody, keďže zelená transformácia zjavne dramaticky ovplyvní medzinárodné vzťahy. Veľmi náročné bude rozdelenie priorít medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, keďže Európska zelená dohoda neovplyvní jednotlivé krajiny rovnomerne. Rozvinutý svet by mal pri riešení týchto otázok vynaložiť maximálne úsilie na zvládnutie vplyvu na krajiny s nízkymi príjmami, a tým preukázať, že v Európskej zelenej dohode sa na ne nezabudne. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ako príklad činností zameraných na zapojenie globálnych partnerov možno uviesť Partnerstvo pre spravodlivú energetickú transformáciu, ktoré na samite svetových lídrov Konferencie OSN o zmene klímy (COP26) predstavili vlády Južnej Afriky, Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva, USA a EÚ. Cieľom tejto iniciatívy je podporiť dekarbonizáciu hospodárstva Južnej Afriky, jej transformáciu od uhlia smerom k nízkoemisnému a klimaticky odolnému hospodárstvu založenému na čistej a zelenej energii a technológii. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ďalším príkladom je nová európska stratégia Global Gateway zameraná na podporu inteligentných, čistých a bezpečných prepojení v oblasti digitálnych technológií, energetiky a dopravy a na posilnenie systémov zdravotníctva, vzdelávania a výskumu na celom svete. Cieľom stratégie Global Gateway je v rokoch 2021 až 2027 zmobilizovať 300 miliárd EUR na investície a podporiť tak dlhodobú celosvetovú obnovu, pričom EÚ zohľadní potreby svojich partnerov i svoje vlastné záujmy. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ďalším príkladom, ktorý má osobitný význam v geopolitických súvislostiach, je zelená agenda pre západný Balkán, ktorej cieľom je podporiť komplexnú ekologickú transformáciu smerom k obehovému, nízkoemisnému a udržateľnému hospodárstvu na západnom Balkáne. Zelená agenda pre západný Balkán konkrétne môže uvoľniť potenciál obehového hospodárstva, vytvoriť viac pracovných miest a otvoriť vyhliadky na nový rast. Zásadný význam pre podporu tejto zelenej transformácie bude mať primerané financovanie zo strany EÚ, národných vlád a súkromného sektora. Podľa stanoviska EHSV na tému
  Energetika – faktor rozvoja a prehĺbenia prístupového procesu na západnom Balkáne
   (4) by energetika mala byť faktorom rozvoja a prepojenia regiónu a občania západného Balkánu musia mať jasnú predstavu o hospodárskych a environmentálnych výhodách pristúpenia k EÚ. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ako sa konštatuje v záveroch spomínanej konferencie
  Geopolitika Európskej zelenej dohody
  , energetickú transformáciu bude sprevádzať značné kolísanie cien energie. Tá znamená geopolitickú výzvu a EÚ by mala spolu so svojimi globálnymi partnermi prispieť k jej zmierneniu, a to prostredníctvom zníženia rizík súvisiacich s podporou a širším využívaním čistej energie, ako aj predchádzaním tomu, aby sa prehĺbili existujúce nerovnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V tomto zmysle je formulované aj stanovisko EHSV na tému
  Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy
   (5), v ktorom EHSV vyzýva Komisiu, aby sa v budúcej práci v oblasti politík adaptácie na zmenu klímy snažila lepšie zosúladiť tieto politiky s klimatickou spravodlivosťou. Výbor uznáva, že zmena klímy môže mať rôzne sociálne a hospodárske vplyvy, vplyvy v oblasti verejného zdravia a iné nepriaznivé vplyvy na komunity, a zasadzuje sa za riešenie existujúcich nerovností prostredníctvom dlhodobých stratégií zmierňovania a adaptácie, aby sa na nikoho nezabudlo. EHSV vyzýva Komisiu, aby objasnila, ako konkrétne chce odstrániť prekážky v prístupe k financovaniu pre najzraniteľnejšie krajiny, komunity a odvetvia na celom svete a ako zahrnie návrhy na začlenenie rodového hľadiska a riešenie nerovností na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vonkajšia politika EÚ na boj proti zmene klímy by sa pri predkladaní „vonkajších“ argumentov a pri podpore realizácie náročnej stratégie klimatickej transformácie nemala spoliehať len na krajiny EÚ, ale aj využívať odborné znalosti krajín mimo EÚ (napríklad spolupracovať s americkou službou na ochranu prírodných zdrojov, NCRS). Treba pamätať na to, že nemenej dôležité je starať sa o vnútornú výmenu osvedčených postupov a rozvíjať systematický prístup k výzvam súvisiacim s transformáciou v rámci takých iniciatív, ako je vytvorenie spoločného trhu s energiou. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Dynamický rozvoj obnoviteľných zdrojov energie si vyžaduje súbežnú modernizáciu prenosovej infraštruktúry a integráciu energetickej sústavy, ako aj upustenie od centralizovaného spôsobu výroby a dodávok elektriny. Je nutné konzistentne podporovať miestne iniciatívy na uspokojenie energetických potrieb v súlade so zásadou subsidiarity. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV na tému
  Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ
   (6), Komisia by mala propagovať dodržiavanie plánu integrácie systému aj v krajinách susediacich s Európskou úniou, najmä v štátoch Východného partnerstva, čo je dôležité nielen pre dosiahnutie klimatickej neutrality, ale aj pre stabilné zabezpečenie dodávok a prijateľných cien pre súkromných spotrebiteľov a hospodárstvo, a tieto štáty by uvedený plán mali začleniť do svojej vlastnej politiky. Ďalej je potrebné overiť, či by na tento účel bola užitočná kompenzácia uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Pokiaľ sa v členských štátoch EÚ nebude venovať náležitá pozornosť sociálnym problémom sprevádzajúcim transformačné procesy, nebude možné dôveryhodne a efektívne vykonávať stratégiu prezentovania potreby realizovať politiku v oblasti klímy mimo EÚ. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV na tému
  Vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj – na nikoho nezabudnúť
   (7), „na nikoho nezabudnúť“ znamená, že všetci členovia spoločnosti, a najmä tí, ktorí sú znevýhodnení, majú skutočnú možnosť chopiť sa príležitostí a sú dobre pripravení na zvládnutie rizík. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť najzraniteľnejším skupinám spoločnosti, ako aj najviac znevýhodneným regiónom a územiam. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Efektívne a spoločensky prístupné riešenie problémov súvisiacich s diverzifikovaným vplyvom klimatickej politiky na jednotlivé krajiny EÚ by prispelo k dôveryhodnosti EÚ ako celosvetového lídra v oblasti udržateľnosti. Záväzok k udržateľnosti na globálnej úrovni zároveň pomáha dosiahnuť politické ciele EÚ v iných oblastiach (ako je napríklad riešenie príčin migrácie, spravodlivý svetový obchod a zníženie závislosti od krajín bohatých na ropu z hľadiska zahraničnej politiky). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ako sa uvádza vyššie, Európska komisia začala prikladať väčšiu váhu internalizácii vonkajších vplyvov a napríklad uznáva, že energia z obnoviteľných zdrojov bude znevýhodnená, kým sa v trhovej cene nebudú plne odrážať externé náklady spojené s fosílnymi zdrojmi, alebo sa usiluje zohľadniť negatívne externality v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Zásadnú úlohu zohráva vzdelávanie a prenos vedomostí, jednak na úrovni všeobecného povinného vzdelávania, jednak pri komunikácii so širokou verejnosťou, s osobitným dôrazom na spoločenské skupiny priamo dotknuté transformáciou. Je nutné jasne predstaviť civilizačnú alternatívu, ktorej čelíme, s cieľom efektívne obhájiť tézu, podľa ktorej súčasné transformačné úsilie časti spoločnosti predíde oveľa väčším nákladom, ktoré by bolo nutné zaplatiť celému medzinárodnému spoločenstvu v prípade nečinnosti. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Energetická transformácia a rozvoj nových zelených technológií prispievajú k rozvoju jedinečných znalostí a kompetencií a vytváraniu vysokokvalifikovaných pracovných miest. Tento smer vývoja európskych hospodárstiev predstavuje jedinečnú príležitosť na rozvoj a umožňuje členským štátom EÚ posilniť ich postavenie technologického lídra v oblasti transformácie chápanej ako znižovanie emisií. Zapojenie väčšieho počtu tretích krajín do spojenectva v boji s negatívnymi účinkami zmeny klímy umožní vytvorenie trhov s technológiami pochádzajúcimi z európskych hospodárstiev. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Postupné ukončovanie používania fosílnych palív podporí eskaláciu napätia medzi krajinami EÚ ako dovozcami týchto surovín a tretími krajinami ako dodávateľmi. V tomto prípade by sa malo zohľadniť najmä Rusko ako miestny dodávateľ palív, ktorého príjmy z predaja týchto surovín tvoria významnú časť rozpočtových príjmov. Okrem toho, krajiny regiónu Blízkeho východu a severnej Afriky a subsaharskej Afriky, ktorých príjem vo veľkej miere závisí od vývozu fosílnych palív, môžu čeliť významným politickým a sociálnym dôsledkom, ktoré by mohli vyvolať vlny utečencov a migrácie do Európy. Zmenu modelu spolupráce možno z politického hľadiska určite považovať za ohrozenie postavenia krajiny, ktorej hospodárstvo a správa vecí verejných závisia od príjmov z dodávok fosílnych palív. Investície a riešenia založené na spolupráci pri podpore ekologickej energie by mohli byť príležitosťou na pomoc pri transformácii týchto hospodárstiev. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Skúsenosť s vojnou prebiehajúcou v 21. storočí v Európe podnecuje k prehodnoteniu zodpovedného využívania jadrovej energie a k revízii pravidiel taxonómie, ktoré neprispievajú k negatívnym dôsledkom zmeny klímy. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Prípadné embargo na dovoz ruskej ropy, plynu a uhlia v dôsledku sankcií uvalených na Rusko v súvislosti s agresiou voči Ukrajine alebo odstúpenie od dovozu z dôvodu potreby pozastavenia finančných transferov podporujúcich Putinov režim prispejú k zrýchleniu očakávaných geopolitických účinkov pozastavenia dovozu palív z Ruska. Zároveň môže byť potrebné prehodnotiť tempo ukončovania používania palív dostupných v krajinách EÚ. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Zdá sa, že integrácia v záujme vytvorenia plynovej únie krajín EÚ má svoje opodstatnenie. Takýto prístup by umožnil spoločné nákupy a prispel k vytvoreniu priaznivých hospodárskych podmienok a zároveň umožnil koordináciu rozhodnutí o pozastavení dovozu tejto suroviny z východu, čo by sa vzhľadom na politický rozmer rozhodnutia premietlo do súdržnej zahraničnej politiky krajín EÚ. |
| --- | --- |

3.20

4.   Výzvy a príležitosti

| 4.1 | Politika Európskej únie v oblasti klímy bude mať rôzny vplyv v závislosti od regiónu, ktorého sa týka, ako aj od činností v oblasti vonkajšej politiky s cieľom zmierniť identifikované riziká a posilniť transformačné procesy. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pokiaľ ide o západný Balkán, veľké nádeje vzbudzujú aktivity na trhu s energiou v súvislosti s procesom členstva v EÚ. Uvedené skutočnosti môžu zohrať významnú a pozitívnu úlohu pri formovaní geopolitických podmienok v tomto regióne. Vlády krajín západného Balkánu sa podpísaním vyhlásenia zo Sofie o zelenej agende zaviazali dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu a plne sa prispôsobiť Európskej zelenej dohode. Zelená agenda pre západný Balkán by predovšetkým mohla uvoľniť potenciál obehového hospodárstva, vytvoriť viac pracovných miest a otvoriť vyhliadky na nový rast. Zásadný význam pre podporu tejto zelenej transformácie bude mať primerané financovanie zo strany EÚ, národných vlád a súkromného sektora. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pokiaľ ide o Afriku, v prvom rade treba zdôrazniť, že politiky zmierňovania zmeny klímy nie sú pre krajiny tohto kontinentu prioritou. Európska únia by preto mala spolupracovať s Afrikou podobne ako s inými rozvojovými krajinami s cieľom zabezpečiť, aby všetky iniciatívy boli prijaté na miestnej úrovni a zosúladené s prioritami partnerských krajín, a to uplatnením prístupu zdola nahor. V opačnom prípade sa opatrenia prijaté v oblasti klimatickej politiky môžu stretnúť s nepochopením a odporom miestnych komunít, ktoré zápasia so zásadnými problémami Ako sa uvádza v stanovisku EHSV na tému
  EÚ a Afrika: zrealizovanie rovnocenného rozvojového partnerstva založeného na udržateľnosti a spoločných hodnotách
   (8), výzvy, ktorým čelia rozvojové krajiny v Afrike, sú veľmi zložité a treba ich riešiť citlivým a viacrozmerným prístupom. Navyše sa očakáva, že do roku 2050 sa na africkom kontinente zdvojnásobí dopyt po energii, pričom miera chudoby zostane vysoká. Problém s udržateľnosťou z hľadiska environmentálnych a sociálno-hospodárskych aspektov by tak naďalej pretrval, prípadne by sa ešte viac prehĺbil. Napriek tomu by sa mohli objaviť príležitosti, keďže africké krajiny by mohli zaujať vedúce postavenie v oblasti solárnej fotovoltickej technológie a veľkovýroby syntetických palív. Konkrétne možnosti spoločných projektov, obchodných činností a politík by mohli vytvoriť nový sociálno-ekologický prístup k trhovému hospodárstvu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pokiaľ ide o Východné partnerstvo, zvlášť dôležitá je úzka spolupráca s krajinami, ktoré sú podobne ako EÚ výrazne závislé od fosílnych palív, a teda vystavené silnému kolísaniu cien, najmä vzhľadom na súčasné boje na Ukrajine. Pokiaľ ide o Ukrajinu, Moldavsko a Gruzínsko, treba sa snažiť pomôcť týmto krajinám v procese zbavovania sa závislosti od dodávok fosílnych palív z Ruska a umožniť integráciu ich elektrických sietí do európskej sústavy. Uvedené činnosti sa odrážajú v nedávnom vyhlásení o rýchlej integrácii do elektrizačnej sústavy EÚ, je však potrebné spoločné úsilie rozhodujúcich orgánov, ako aj prevádzkovateľov prenosových sústav. |
| --- | --- |

4.4

V Bruseli 21. septembra 2022

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sk/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7. 2016, s. 28.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 32, 28.1. 2016, s. 8.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 22.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2. 2020, s. 30.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 105.

8

---