# Jurnalul Oficial C 494/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 494 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6528 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 494

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6528 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2022/C 494/01 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind infrastructuri sportive durabile și accesibile | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2022/C 494/01

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind infrastructuri sportive durabile și accesibile

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară |
| 2022/C 494/02 | Stabilirea unei rețele de organizații care funcționează în domeniile din cadrul misiunii Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) | 8 |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 494/03 | Comunicare a Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul medicamentelor de uz veterinar pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord | 9 |
| 2022/C 494/04 | Rata de schimb a monedei euro – 27 decembrie 2022 | 12 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

2022/C 494/02

Stabilirea unei rețele de organizații care funcționează în domeniile din cadrul misiunii Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA)

8

Comisia Europeană

2022/C 494/03

Comunicare a Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul medicamentelor de uz veterinar pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord

9

2022/C 494/04

Rata de schimb a monedei euro – 27 decembrie 2022

12

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 494/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 15 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 494/07 | Decizia inspectorului de garanții procedurale privind adoptarea dispozițiilor de punere în aplicare pentru gestionarea plângerilor | 17 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 494/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

15

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 494/07

Decizia inspectorului de garanții procedurale privind adoptarea dispozițiilor de punere în aplicare pentru gestionarea plângerilor

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/1

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind infrastructuri sportive durabile și accesibile

(2022/C 494/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ:

| 1. | Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap din decembrie 2006 promovează acțiuni menite să le dea persoanelor cu handicap posibilitatea de a participa, în condiții egale cu celelalte persoane, la activități sportive și invită statele părți să ia măsurile adecvate pentru a permite astfel de posibilități. |
| --- | --- |

1.

Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap din decembrie 2006 promovează acțiuni menite să le dea persoanelor cu handicap posibilitatea de a participa, în condiții egale cu celelalte persoane, la activități sportive și invită statele părți să ia măsurile adecvate pentru a permite astfel de posibilități.

| 2. | Cartea albă privind sportul a Comisiei Europene din iulie 2007 solicită utilizarea potențialului sportului pentru incluziune socială, integrare și egalitate de șanse și invită statele membre și organizațiile sportive să adapteze infrastructurile sportive la nevoile persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

2.

Cartea albă privind sportul a Comisiei Europene din iulie 2007 solicită utilizarea potențialului sportului pentru incluziune socială, integrare și egalitate de șanse și invită statele membre și organizațiile sportive să adapteze infrastructurile sportive la nevoile persoanelor cu handicap.

| 3. | Concluziile Consiliului din iunie 2018 privind promovarea valorilor comune ale UE prin intermediul sportului subliniază că „toți oamenii ar trebui să fie liberi să practice un sport și să se simtă parte a societății și că diverse sectoare legate de sport pot face ceea ce le stă în putință pentru a stimula integrarea și pentru a furniza egalitate de șanse în vederea implicării în sport și a evita discriminarea și excluziunea socială”. |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului din iunie 2018 privind promovarea valorilor comune ale UE prin intermediul sportului subliniază că „toți oamenii ar trebui să fie liberi să practice un sport și să se simtă parte a societății și că diverse sectoare legate de sport pot face ceea ce le stă în putință pentru a stimula integrarea și pentru a furniza egalitate de șanse în vederea implicării în sport și a evita discriminarea și excluziunea socială”.

| 4. | În principalele constatări ale raportului din decembrie 2018 adresat Comisiei Europene intitulat „Cartografierea accesului persoanelor cu dizabilități la sport”, sănătatea personală, dezvoltarea individuală și bunăstarea socială sunt enumerate ca beneficii ale persoanelor cu handicap în urma participării la activități sportive. |
| --- | --- |

4.

În principalele constatări ale raportului din decembrie 2018 adresat Comisiei Europene intitulat „Cartografierea accesului persoanelor cu dizabilități la sport”, sănătatea personală, dezvoltarea individuală și bunăstarea socială sunt enumerate ca beneficii ale persoanelor cu handicap în urma participării la activități sportive.

| 5. | Concluziile Consiliului din iunie 2019 privind accesul la sport al persoanelor cu dizabilități subliniază că persoanele cu handicap au o probabilitate mai mare de a fi supuse dezavantajelor socioeconomice și invită statele membre „să ia măsuri pentru a asigura accesul persoanelor cu și fără handicap la infrastructura pentru sport, inclusiv participarea în calitate de spectatori la evenimente sportive, antrenamentele sau participarea la sport”. |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din iunie 2019 privind accesul la sport al persoanelor cu dizabilități subliniază că persoanele cu handicap au o probabilitate mai mare de a fi supuse dezavantajelor socioeconomice și invită statele membre „să ia măsuri pentru a asigura accesul persoanelor cu și fără handicap la infrastructura pentru sport, inclusiv participarea în calitate de spectatori la evenimente sportive, antrenamentele sau participarea la sport”.

| 6. | Raportul inițiativei SHARE din februarie 2020 al Comisiei Europene intitulat „Contribuția sportului la dezvoltarea regională prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027” insistă asupra calității infrastructurii și a dezvoltării spațiale a infrastructurilor sportive ca vectori ai regenerării urbane, ai multiplicatorului ocupării forței de muncă și ai incluziunii sociale. |
| --- | --- |

6.

Raportul inițiativei SHARE din februarie 2020 al Comisiei Europene intitulat „Contribuția sportului la dezvoltarea regională prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027” insistă asupra calității infrastructurii și a dezvoltării spațiale a infrastructurilor sportive ca vectori ai regenerării urbane, ai multiplicatorului ocupării forței de muncă și ai incluziunii sociale.

| 7. | Rezoluția Consiliului din decembrie 2020 privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport pentru perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2024 include, ca obiectiv îndrumător, sensibilizarea cu privire la contribuția importantă pe care o poate avea sportul la creșterea durabilă a Europei din punct de vedere social și ecologic. |
| --- | --- |

7.

Rezoluția Consiliului din decembrie 2020 privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport pentru perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2024 include, ca obiectiv îndrumător, sensibilizarea cu privire la contribuția importantă pe care o poate avea sportul la creșterea durabilă a Europei din punct de vedere social și ecologic.

| 8. | Concluziile Consiliului din iunie 2021 privind inovarea în sport recunosc că infrastructurile sportive inovatoare și procesele de construcție și întreținere a acestora pot, printre altele, oferi condiții mai bune și mai sigure pentru sport și activitatea fizică, fiind, în același timp, mai durabile, mai ecologice, mai accesibile și mai eficiente din punct de vedere energetic. |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului din iunie 2021 privind inovarea în sport recunosc că infrastructurile sportive inovatoare și procesele de construcție și întreținere a acestora pot, printre altele, oferi condiții mai bune și mai sigure pentru sport și activitatea fizică, fiind, în același timp, mai durabile, mai ecologice, mai accesibile și mai eficiente din punct de vedere energetic.

| 9. | Carta europeană a sportului revizuită a Consiliului Europei din octombrie 2021 solicită un comportament durabil din punct de vedere economic, social și ecologic, precum și practicarea responsabilă a activităților sportive în interior și în aer liber. Proprietarii de infrastructuri sportive sunt invitați „să acționeze proactiv pentru a identifica efectele și consecințele instalațiilor lor, pentru a evita daunele potențiale aduse naturii și, dacă este necesar, pentru a lua măsuri de contracarare și de protecție împotriva unor astfel de riscuri”. |
| --- | --- |

9.

Carta europeană a sportului revizuită a Consiliului Europei din octombrie 2021 solicită un comportament durabil din punct de vedere economic, social și ecologic, precum și practicarea responsabilă a activităților sportive în interior și în aer liber. Proprietarii de infrastructuri sportive sunt invitați „să acționeze proactiv pentru a identifica efectele și consecințele instalațiilor lor, pentru a evita daunele potențiale aduse naturii și, dacă este necesar, pentru a lua măsuri de contracarare și de protecție împotriva unor astfel de riscuri”.

| 10. | Concluziile Consiliului din decembrie 2021 privind activitatea fizică pe tot parcursul vieții subliniază că „adesea, grupurile dezavantajate (1) prezente în toate grupele de vârstă nu fac suficientă activitate fizică din cauza oportunităților mai reduse și a accesului limitat”. |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului din decembrie 2021 privind activitatea fizică pe tot parcursul vieții subliniază că „adesea, grupurile dezavantajate (1) prezente în toate grupele de vârstă nu fac suficientă activitate fizică din cauza oportunităților mai reduse și a accesului limitat”.

| 11. | Concluziile Consiliului din aprilie 2022 intitulate „Sportul și activitatea fizică, o pârghie promițătoare pentru transformarea comportamentului în favoarea dezvoltării durabile” subliniază importanța reducerii la minimum a „impactului negativ al tuturor tipurilor de activități sportive asupra biodiversității, mediului și dinamicii procesului de schimbare climatică în curs” și necesitatea „de a se asigura că sectorul sportului își aduce contribuția la obiectivele climatice și de mediu ale Uniunii Europene, astfel cum sunt prevăzute în Pactul verde european”. |
| --- | --- |

11.

Concluziile Consiliului din aprilie 2022 intitulate „Sportul și activitatea fizică, o pârghie promițătoare pentru transformarea comportamentului în favoarea dezvoltării durabile” subliniază importanța reducerii la minimum a „impactului negativ al tuturor tipurilor de activități sportive asupra biodiversității, mediului și dinamicii procesului de schimbare climatică în curs” și necesitatea „de a se asigura că sectorul sportului își aduce contribuția la obiectivele climatice și de mediu ale Uniunii Europene, astfel cum sunt prevăzute în Pactul verde european”.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 12. | Infrastructurile sportive, ca loc pentru practicarea sportului și a activităților fizice, pot contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (2) în diferite domenii. Printre acestea se numără obiectivele în materie de durabilitate ecologică, socială și economică. |
| --- | --- |

12.

Infrastructurile sportive, ca loc pentru practicarea sportului și a activităților fizice, pot contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (2) în diferite domenii. Printre acestea se numără obiectivele în materie de durabilitate ecologică, socială și economică.

| 13. | Sportul și infrastructurile sportive afectează schimbările climatice și sunt, la rândul lor, afectate de acestea. Efectele schimbărilor climatice pot duce la deteriorarea clădirilor și a altor infrastructuri sportive din cauza unor fenomene precum furtunile violente sau inundațiile, la deteriorarea suprafețelor de joc din cauza condițiilor meteorologice extreme, la eroziunea costieră sau la lipsa zăpezii ca urmare a creșterii temperaturilor legate de încălzirea globală. Acest lucru duce la o scădere a numărului de amplasamente pentru practicarea sportului (3) și la o disponibilitate redusă a infrastructurilor sportive rămase. |
| --- | --- |

13.

Sportul și infrastructurile sportive afectează schimbările climatice și sunt, la rândul lor, afectate de acestea. Efectele schimbărilor climatice pot duce la deteriorarea clădirilor și a altor infrastructuri sportive din cauza unor fenomene precum furtunile violente sau inundațiile, la deteriorarea suprafețelor de joc din cauza condițiilor meteorologice extreme, la eroziunea costieră sau la lipsa zăpezii ca urmare a creșterii temperaturilor legate de încălzirea globală. Acest lucru duce la o scădere a numărului de amplasamente pentru practicarea sportului (3) și la o disponibilitate redusă a infrastructurilor sportive rămase.

| 14. | Construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive au, de asemenea, efecte negative asupra mediului și a climei, deoarece generează, direct sau indirect, emisii de gaze cu efect de seră pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive (4). Durabilitatea generală a infrastructurilor sportive poate fi afectată în cea mai mare măsură de planificare (5). |
| --- | --- |

14.

Construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive au, de asemenea, efecte negative asupra mediului și a climei, deoarece generează, direct sau indirect, emisii de gaze cu efect de seră pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive (4). Durabilitatea generală a infrastructurilor sportive poate fi afectată în cea mai mare măsură de planificare (5).

| 15. | Procesul de planificare pentru infrastructuri sportive durabile și accesibile, indiferent dacă este vorba de construirea de noi infrastructuri, de renovarea infrastructurilor existente sau de exploatarea și întreținerea acestora, ar trebui să reflecte în primul rând modalitățile de maximizare a capacității și a eficienței lor energetice, inclusiv conceptul de „proiectare activă” (6), accesul neîngrădit și reutilizarea sau reciclarea materialelor și echipamentelor. Ar trebui preferate infrastructuri multifuncționale cu utilizare pe tot parcursul anului, în special infrastructuri sportivă în aer liber, redezvoltarea terenurilor dezafectate și conversia infrastructurilor nesportive existente în infrastructuri sportive. |
| --- | --- |

15.

Procesul de planificare pentru infrastructuri sportive durabile și accesibile, indiferent dacă este vorba de construirea de noi infrastructuri, de renovarea infrastructurilor existente sau de exploatarea și întreținerea acestora, ar trebui să reflecte în primul rând modalitățile de maximizare a capacității și a eficienței lor energetice, inclusiv conceptul de „proiectare activă” (6), accesul neîngrădit și reutilizarea sau reciclarea materialelor și echipamentelor. Ar trebui preferate infrastructuri multifuncționale cu utilizare pe tot parcursul anului, în special infrastructuri sportivă în aer liber, redezvoltarea terenurilor dezafectate și conversia infrastructurilor nesportive existente în infrastructuri sportive.

| 16. | Întrucât doar 12 % din materialele utilizate în construcții în UE sunt în prezent reciclate (7), este necesar să se acorde sprijin pentru reutilizarea materialelor. Deoarece infrastructurile sportive sunt mari consumatoare de energie și de alte resurse, adoptarea unor soluții moderne și foarte eficiente din punct de vedere energetic pentru infrastructurile sportive contribuie la conservarea resurselor și, în plus, poate conduce la economii economice ca potențial efect secundar pozitiv. |
| --- | --- |

16.

Întrucât doar 12 % din materialele utilizate în construcții în UE sunt în prezent reciclate (7), este necesar să se acorde sprijin pentru reutilizarea materialelor. Deoarece infrastructurile sportive sunt mari consumatoare de energie și de alte resurse, adoptarea unor soluții moderne și foarte eficiente din punct de vedere energetic pentru infrastructurile sportive contribuie la conservarea resurselor și, în plus, poate conduce la economii economice ca potențial efect secundar pozitiv.

| 17. | Actuala criză energetică declanșată, printre altele, de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, prezintă provocări semnificative și grave pentru infrastructurile sportive. Creșterea prețurilor la energie compromite funcționarea infrastructurilor sportive, precum și oportunitățile și condițiile pentru practicarea sportului și a activităților fizice. Acest lucru subliniază și mai mult importanța unor soluții și practici durabile și eficiente din punct de vedere energetic în ceea ce privește infrastructurile sportive. |
| --- | --- |

17.

Actuala criză energetică declanșată, printre altele, de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, prezintă provocări semnificative și grave pentru infrastructurile sportive. Creșterea prețurilor la energie compromite funcționarea infrastructurilor sportive, precum și oportunitățile și condițiile pentru practicarea sportului și a activităților fizice. Acest lucru subliniază și mai mult importanța unor soluții și practici durabile și eficiente din punct de vedere energetic în ceea ce privește infrastructurile sportive.

| 18. | Având în vedere costul construirii și al renovării infrastructurilor sportive, finanțarea din surse multiple poate sprijini modernizarea acestora, în special în ceea ce privește durabilitatea mediului și protecția resurselor. Fondurile disponibile prin intermediul programelor UE – în special FEDR, FSE + și MRR – pot contribui la construirea sau renovarea infrastructurilor sportive, îndeplinindu-și în același timp obiectivele de „Europă mai verde, cu emisii scăzute de dioxid de carbon”. |
| --- | --- |

18.

Având în vedere costul construirii și al renovării infrastructurilor sportive, finanțarea din surse multiple poate sprijini modernizarea acestora, în special în ceea ce privește durabilitatea mediului și protecția resurselor. Fondurile disponibile prin intermediul programelor UE – în special FEDR, FSE + și MRR – pot contribui la construirea sau renovarea infrastructurilor sportive, îndeplinindu-și în același timp obiectivele de „Europă mai verde, cu emisii scăzute de dioxid de carbon”.

| 19. | Accesibilitatea infrastructurilor sportive este un factor-cheie pentru asigurarea accesului egal și incluziv la activitatea fizică. Activitatea fizică și sportul pot genera o gamă largă de beneficii pentru indivizi, comunități și societate în general, prin contribuția la deprinderea aptitudinilor fizice de bază, la starea de bine, la sănătatea mintală și fizică a participanților și la capacitatea de a dezvolta competențe sociale, precum și prin îmbunătățirea rolului oamenilor în societate. Activitatea fizică și sportul aduc beneficii nu doar indivizilor, ci și societății în ansamblu (8). |
| --- | --- |

19.

Accesibilitatea infrastructurilor sportive este un factor-cheie pentru asigurarea accesului egal și incluziv la activitatea fizică. Activitatea fizică și sportul pot genera o gamă largă de beneficii pentru indivizi, comunități și societate în general, prin contribuția la deprinderea aptitudinilor fizice de bază, la starea de bine, la sănătatea mintală și fizică a participanților și la capacitatea de a dezvolta competențe sociale, precum și prin îmbunătățirea rolului oamenilor în societate. Activitatea fizică și sportul aduc beneficii nu doar indivizilor, ci și societății în ansamblu (8).

| 20. | Accesul nediscriminatoriu la infrastructurile sportive și practicarea activității fizice și a sportului este un drept fundamental, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială, avere sau orice alt motiv. |
| --- | --- |

20.

Accesul nediscriminatoriu la infrastructurile sportive și practicarea activității fizice și a sportului este un drept fundamental, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială, avere sau orice alt motiv.

| 21. | Disponibilitatea infrastructurilor sportive accesibile poate contribui la dezvoltarea parasporturilor la nivel local, național și internațional. |
| --- | --- |

21.

Disponibilitatea infrastructurilor sportive accesibile poate contribui la dezvoltarea parasporturilor la nivel local, național și internațional.

| 22. | Uneori, accesibilitatea infrastructurilor sportive este limitată pentru sportivii, antrenorii, suporterii și alte persoane care nu beneficiază de ajutorul unor terți. Acest aspect ar trebui abordat prin politici și criterii relevante: politicile și criteriile privind accesibilitatea trebuie să fie formulate de părțile interesate implicate în proces, cum ar fi autoritățile publice locale, regionale și naționale, precum și mișcarea sportivă și persoanele cu handicap și organizațiile lor reprezentative, pentru a se asigura că toate persoanele cu handicap au șanse egale și acces egal pentru a participa în societate și în economie (9). |
| --- | --- |

22.

Uneori, accesibilitatea infrastructurilor sportive este limitată pentru sportivii, antrenorii, suporterii și alte persoane care nu beneficiază de ajutorul unor terți. Acest aspect ar trebui abordat prin politici și criterii relevante: politicile și criteriile privind accesibilitatea trebuie să fie formulate de părțile interesate implicate în proces, cum ar fi autoritățile publice locale, regionale și naționale, precum și mișcarea sportivă și persoanele cu handicap și organizațiile lor reprezentative, pentru a se asigura că toate persoanele cu handicap au șanse egale și acces egal pentru a participa în societate și în economie (9).

| 23. | Amplasarea infrastructurilor sportive joacă un rol vital în ceea ce privește accesibilitatea. Lipsa infrastructurilor sportive și a informațiilor cu privire la oportunitățile de practicare a sportului constituie un obstacol în calea practicării sportului (10). Persoanele din anumite zone rurale, insulare sau îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice ale UE, pot avea mai puține oportunități de a practica sporturi din cauza infrastructurilor sportive limitate de care dispun. Acest lucru se poate întâmpla și în zonele urbane foarte dense din cauza listelor de așteptare și a capacității insuficiente a infrastructurilor sportive, generate de lipsa de spațiu pentru construirea de noi infrastructuri. Amplasarea ar trebui planificată în funcție de nevoile și de cererea societății, de caracterul adecvat al unui amplasament și de accesibilitatea acestuia prin intermediul transportului public sau al formelor active de mobilitate (cum ar fi mersul pe jos sau cu bicicleta) care pot contribui în mod pozitiv la sănătate și la mediu. |
| --- | --- |

23.

Amplasarea infrastructurilor sportive joacă un rol vital în ceea ce privește accesibilitatea. Lipsa infrastructurilor sportive și a informațiilor cu privire la oportunitățile de practicare a sportului constituie un obstacol în calea practicării sportului (10). Persoanele din anumite zone rurale, insulare sau îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice ale UE, pot avea mai puține oportunități de a practica sporturi din cauza infrastructurilor sportive limitate de care dispun. Acest lucru se poate întâmpla și în zonele urbane foarte dense din cauza listelor de așteptare și a capacității insuficiente a infrastructurilor sportive, generate de lipsa de spațiu pentru construirea de noi infrastructuri. Amplasarea ar trebui planificată în funcție de nevoile și de cererea societății, de caracterul adecvat al unui amplasament și de accesibilitatea acestuia prin intermediul transportului public sau al formelor active de mobilitate (cum ar fi mersul pe jos sau cu bicicleta) care pot contribui în mod pozitiv la sănătate și la mediu.

SUBLINIIND URMĂTOARELE:

| 24. | Având în vedere obiectivele ambițioase stabilite în Pactul verde european și în ODD ale ONU, este necesar să se asigure că sportul și infrastructurile sportive contribuie la durabilitatea socială, economică și de mediu, precum și la interacțiunea și incluziunea socială. Pentru a atinge aceste obiective, sunt necesare cooperarea și consultarea transsectorială cu părțile interesate relevante, cum ar fi persoanele cu handicap, prin intermediul organizațiilor reprezentative ale acestora, însoțite de acțiuni comune și de asumarea responsabilității din partea tuturor părților interesate relevante atunci când planifică, construiesc, renovează, întrețin și utilizează infrastructuri sportive. |
| --- | --- |

24.

Având în vedere obiectivele ambițioase stabilite în Pactul verde european și în ODD ale ONU, este necesar să se asigure că sportul și infrastructurile sportive contribuie la durabilitatea socială, economică și de mediu, precum și la interacțiunea și incluziunea socială. Pentru a atinge aceste obiective, sunt necesare cooperarea și consultarea transsectorială cu părțile interesate relevante, cum ar fi persoanele cu handicap, prin intermediul organizațiilor reprezentative ale acestora, însoțite de acțiuni comune și de asumarea responsabilității din partea tuturor părților interesate relevante atunci când planifică, construiesc, renovează, întrețin și utilizează infrastructuri sportive.

| 25. | Un obiectiv-cheie în îmbunătățirea durabilității infrastructurilor sportive este de a reduce impactul negativ asupra mediului și a biodiversității în toate etapele ciclului său de viață și de a adapta amplasamentele infrastructurilor sportive la amenințările climatice. |
| --- | --- |

25.

Un obiectiv-cheie în îmbunătățirea durabilității infrastructurilor sportive este de a reduce impactul negativ asupra mediului și a biodiversității în toate etapele ciclului său de viață și de a adapta amplasamentele infrastructurilor sportive la amenințările climatice.

| 26. | Având în vedere necesitatea de a moderniza infrastructurile sportive și de a pune în aplicare soluții și măsuri de accesibilitate durabile, eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, este necesar să se identifice sursele de finanțare pentru construirea și renovarea infrastructurilor sportive durabile. Promovarea beneficiilor care decurg din punerea în aplicare a unor soluții durabile poate genera motivație și impuls pentru schimbare; aceste beneficii sunt adesea evidențiate în timpul găzduirii evenimentelor sportive majore. Finanțarea din surse multiple, inclusiv utilizarea fondurilor UE existente, poate fi o modalitate eficace de a contribui la aceste obiective. |
| --- | --- |

26.

Având în vedere necesitatea de a moderniza infrastructurile sportive și de a pune în aplicare soluții și măsuri de accesibilitate durabile, eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, este necesar să se identifice sursele de finanțare pentru construirea și renovarea infrastructurilor sportive durabile. Promovarea beneficiilor care decurg din punerea în aplicare a unor soluții durabile poate genera motivație și impuls pentru schimbare; aceste beneficii sunt adesea evidențiate în timpul găzduirii evenimentelor sportive majore. Finanțarea din surse multiple, inclusiv utilizarea fondurilor UE existente, poate fi o modalitate eficace de a contribui la aceste obiective.

| 27. | Asigurarea accesului la infrastructurile sportive este esențială pentru incluziunea persoanelor cu handicap, a persoanelor care provin din diferite medii sau etnii și a persoanelor cu sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială diferite; aceasta poate crea, de asemenea, un sentiment de comunitate. |
| --- | --- |

27.

Asigurarea accesului la infrastructurile sportive este esențială pentru incluziunea persoanelor cu handicap, a persoanelor care provin din diferite medii sau etnii și a persoanelor cu sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială diferite; aceasta poate crea, de asemenea, un sentiment de comunitate.

| 28. | Este important să se permită accesul fără obstacole la infrastructurile sportive și participarea la activități sportive și fizice, în special pentru persoanele cu handicap sau alte grupuri defavorizate, astfel încât un număr cât mai mare de persoane să poată beneficia de avantajele oferite de sport. |
| --- | --- |

28.

Este important să se permită accesul fără obstacole la infrastructurile sportive și participarea la activități sportive și fizice, în special pentru persoanele cu handicap sau alte grupuri defavorizate, astfel încât un număr cât mai mare de persoane să poată beneficia de avantajele oferite de sport.

INVITĂ STATELE MEMBRE, LA NIVELUL CORESPUNZĂTOR:

| 29. | Să sprijine accesul egal al tuturor cetățenilor la infrastructuri sportive durabile, estetice și incluzive pentru a deservi activitățile sportive, precum și comunitățile și societatea, astfel cum se menționează în valorile fundamentale ale inițiativei Comisiei privind noul Bauhaus european (11). |
| --- | --- |

29.

Să sprijine accesul egal al tuturor cetățenilor la infrastructuri sportive durabile, estetice și incluzive pentru a deservi activitățile sportive, precum și comunitățile și societatea, astfel cum se menționează în valorile fundamentale ale inițiativei Comisiei privind noul Bauhaus european (11).

| 30. | Să ia în considerare stabilirea unor cadre de politică, orientări, foi de parcurs și stimulente pentru a se asigura că infrastructurile sportive private și publice devin mai durabile și mai accesibile tuturor. |
| --- | --- |

30.

Să ia în considerare stabilirea unor cadre de politică, orientări, foi de parcurs și stimulente pentru a se asigura că infrastructurile sportive private și publice devin mai durabile și mai accesibile tuturor.

| 31. | Să includă, în politici, parametri (12) pentru accesibilitatea fizică și senzorială adecvată la infrastructurile sportive, pentru a proiecta infrastructuri sportive care oferă acces neîngrădit la sport pentru cetățenii cu cerințe de accesibilitate fizică specifice. |
| --- | --- |

31.

Să includă, în politici, parametri (12) pentru accesibilitatea fizică și senzorială adecvată la infrastructurile sportive, pentru a proiecta infrastructuri sportive care oferă acces neîngrădit la sport pentru cetățenii cu cerințe de accesibilitate fizică specifice.

| 32. | Să ia în considerare dezvoltarea de sisteme de criterii de mediu pentru a monitoriza impactul climei asupra infrastructurilor sportive pe parcursul ciclului lor de viață, ținând seama, în același timp, de dimensiunea fiecărei infrastructuri sportive. |
| --- | --- |

32.

Să ia în considerare dezvoltarea de sisteme de criterii de mediu pentru a monitoriza impactul climei asupra infrastructurilor sportive pe parcursul ciclului lor de viață, ținând seama, în același timp, de dimensiunea fiecărei infrastructuri sportive.

| 33. | Să urmărească să includă criterii de mediu și de accesibilitate drept criterii pozitive pentru accesarea finanțării publice pentru planificarea, construirea și renovarea infrastructurilor sportive și să sprijine măsurile pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic, precum și utilizarea și reutilizarea infrastructurilor, a resurselor și a soluțiilor existente pentru economia circulară, cu scopul de a limita utilizarea de noi materiale și de a spori reciclarea acestora în cadrul economiei. |
| --- | --- |

33.

Să urmărească să includă criterii de mediu și de accesibilitate drept criterii pozitive pentru accesarea finanțării publice pentru planificarea, construirea și renovarea infrastructurilor sportive și să sprijine măsurile pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic, precum și utilizarea și reutilizarea infrastructurilor, a resurselor și a soluțiilor existente pentru economia circulară, cu scopul de a limita utilizarea de noi materiale și de a spori reciclarea acestora în cadrul economiei.

| 34. | Să promoveze cooperarea între părțile interesate relevante din domeniul sportului și autoritățile publice, inclusiv autoritățile de gestionare a fondurilor descentralizate ale UE, pentru a sprijini construirea și renovarea infrastructurilor sportive și pentru a explora opțiunile de cofinanțare a acestora. |
| --- | --- |

34.

Să promoveze cooperarea între părțile interesate relevante din domeniul sportului și autoritățile publice, inclusiv autoritățile de gestionare a fondurilor descentralizate ale UE, pentru a sprijini construirea și renovarea infrastructurilor sportive și pentru a explora opțiunile de cofinanțare a acestora.

| 35. | Să contribuie la cartografierea infrastructurilor sportive, în special prin sprijinirea dezvoltării și utilizării bazelor de date care conțin statistici privind infrastructurile sportive (de exemplu, prin intermediul unei platforme online) și prin elaborarea de pașapoarte pentru infrastructurile sportive, cu scopul de a culege informații cu privire la infrastructurile sportive existente în statele membre și la caracteristicile acestora, pentru a sprijini planificarea și amplasarea infrastructurilor sportive și pentru a maximiza utilizarea acesteia. |
| --- | --- |

35.

Să contribuie la cartografierea infrastructurilor sportive, în special prin sprijinirea dezvoltării și utilizării bazelor de date care conțin statistici privind infrastructurile sportive (de exemplu, prin intermediul unei platforme online) și prin elaborarea de pașapoarte pentru infrastructurile sportive, cu scopul de a culege informații cu privire la infrastructurile sportive existente în statele membre și la caracteristicile acestora, pentru a sprijini planificarea și amplasarea infrastructurilor sportive și pentru a maximiza utilizarea acesteia.

| 36. | Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructura sportivă astfel încât să prevină limitările operaționale care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a proteja toți utilizatorii sau vizitatorii infrastructurilor sportive. |
| --- | --- |

36.

Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructura sportivă astfel încât să prevină limitările operaționale care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a proteja toți utilizatorii sau vizitatorii infrastructurilor sportive.

| 37. | Să sprijine identificarea și eliminarea barierelor din calea accesului la infrastructurile sportive și promovarea accesului nediscriminatoriu pentru toți, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură ori origine națională sau socială, precum și schimbul de bune practici cu alte state membre cu privire la măsurile durabile. |
| --- | --- |

37.

Să sprijine identificarea și eliminarea barierelor din calea accesului la infrastructurile sportive și promovarea accesului nediscriminatoriu pentru toți, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură ori origine națională sau socială, precum și schimbul de bune practici cu alte state membre cu privire la măsurile durabile.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 38. | Să promoveze schimbul de cunoștințe și de bune practici, explorând noi aspecte ale planificării tradiționale, cum ar fi transformarea și reutilizarea terenurilor dezafectate și a clădirilor existente în infrastructuri sportive, să încurajeze cercetarea în domeniul inovării pentru a sprijini punerea în aplicare a unor soluții durabile pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive prin intermediul programului Erasmus + și să continue să sprijine inițiativele existente, cum ar fi Grupul de experți privind sportul verde sau inițiativa SHARE. |
| --- | --- |

38.

Să promoveze schimbul de cunoștințe și de bune practici, explorând noi aspecte ale planificării tradiționale, cum ar fi transformarea și reutilizarea terenurilor dezafectate și a clădirilor existente în infrastructuri sportive, să încurajeze cercetarea în domeniul inovării pentru a sprijini punerea în aplicare a unor soluții durabile pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive prin intermediul programului Erasmus + și să continue să sprijine inițiativele existente, cum ar fi Grupul de experți privind sportul verde sau inițiativa SHARE.

| 39. | Să sprijine schimbul de bune practici și să promoveze inițiativele care abordează incluziunea și egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la infrastructurile sportive. |
| --- | --- |

39.

Să sprijine schimbul de bune practici și să promoveze inițiativele care abordează incluziunea și egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la infrastructurile sportive.

| 40. | Să faciliteze explorarea oportunităților de utilizare a fondurilor UE pentru infrastructuri sportive durabile. Să informeze periodic statele membre și părțile interesate relevante cu privire la potențialele oportunități de finanțare din partea UE pentru infrastructurile sportive durabile, pentru a facilita construirea și renovarea acesteia și pentru a-i îmbunătăți accesibilitatea. |
| --- | --- |

40.

Să faciliteze explorarea oportunităților de utilizare a fondurilor UE pentru infrastructuri sportive durabile. Să informeze periodic statele membre și părțile interesate relevante cu privire la potențialele oportunități de finanțare din partea UE pentru infrastructurile sportive durabile, pentru a facilita construirea și renovarea acesteia și pentru a-i îmbunătăți accesibilitatea.

| 41. | Să ia în considerare activitatea Consiliului Europei cu privire la dezvoltarea de baze de date și de registre sportive în statele membre împreună cu alți actori relevanți, prin schimbul de bune practici și de cunoștințe și prin schimbul de date, inclusiv de date privind impactul asupra mediului, utilizarea, dimensiunea și accesibilitatea, în cadrul inițiativelor și propunerilor sale, inclusiv în cadrul Grupului de experți privind sportul verde. |
| --- | --- |

41.

Să ia în considerare activitatea Consiliului Europei cu privire la dezvoltarea de baze de date și de registre sportive în statele membre împreună cu alți actori relevanți, prin schimbul de bune practici și de cunoștințe și prin schimbul de date, inclusiv de date privind impactul asupra mediului, utilizarea, dimensiunea și accesibilitatea, în cadrul inițiativelor și propunerilor sale, inclusiv în cadrul Grupului de experți privind sportul verde.

| 42. | Să ia în considerare accesul egal la infrastructurile sportive în conformitate cu articolele 9 și 30 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) (13) și cu ODD ale ONU. |
| --- | --- |

42.

Să ia în considerare accesul egal la infrastructurile sportive în conformitate cu articolele 9 și 30 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) (13) și cu ODD ale ONU.

INVITĂ MIȘCAREA SPORTIVĂ ȘI ALTE PĂRȚI INTERESATE RELEVANTE:

| 43. | Să ia în considerare criteriile de durabilitate (14), inclusiv costurile preconizate pe parcursul întregului ciclu de viață, pentru construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive, respectând în același timp diferitele sale forme, precum și nevoile societății și ale mediului și cerințele fiecărui amplasament. |
| --- | --- |

43.

Să ia în considerare criteriile de durabilitate (14), inclusiv costurile preconizate pe parcursul întregului ciclu de viață, pentru construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive, respectând în același timp diferitele sale forme, precum și nevoile societății și ale mediului și cerințele fiecărui amplasament.

| 44. | Atunci când este posibil, să efectueze o evaluare a impactului asupra mediului pentru a evalua impactul construirii, renovării și exploatării infrastructurilor sportive asupra mediului. |
| --- | --- |

44.

Atunci când este posibil, să efectueze o evaluare a impactului asupra mediului pentru a evalua impactul construirii, renovării și exploatării infrastructurilor sportive asupra mediului.

| 45. | Ori de câte ori este posibil, să ia în considerare reutilizarea infrastructurilor și a resurselor existente și utilizarea soluțiilor economiei circulare pentru a limita utilizarea de noi materiale și pentru a spori reciclarea acestora în cadrul economiei. |
| --- | --- |

45.

Ori de câte ori este posibil, să ia în considerare reutilizarea infrastructurilor și a resurselor existente și utilizarea soluțiilor economiei circulare pentru a limita utilizarea de noi materiale și pentru a spori reciclarea acestora în cadrul economiei.

| 46. | Să utilizeze potențialul infrastructurilor sportive și caracteristicile lor multifuncționale pentru a maximiza utilizarea acestora pentru sport și, de asemenea, pentru a deservi comunitățile. |
| --- | --- |

46.

Să utilizeze potențialul infrastructurilor sportive și caracteristicile lor multifuncționale pentru a maximiza utilizarea acestora pentru sport și, de asemenea, pentru a deservi comunitățile.

| 47. | Să promoveze accesul fără obstacole la infrastructurile sportive cu diferite moduri de transport, în cooperare cu autoritățile publice, cum ar fi transportul public sau formele active de mobilitate (de exemplu, mersul pe jos sau cu bicicleta). |
| --- | --- |

47.

Să promoveze accesul fără obstacole la infrastructurile sportive cu diferite moduri de transport, în cooperare cu autoritățile publice, cum ar fi transportul public sau formele active de mobilitate (de exemplu, mersul pe jos sau cu bicicleta).

| 48. | Să promoveze lanțurile de aprovizionare durabile și scurte și criteriile durabile în cadrul licitațiilor pentru contractanți în vederea construirii, renovării și întreținerii infrastructurilor sportive. |
| --- | --- |

48.

Să promoveze lanțurile de aprovizionare durabile și scurte și criteriile durabile în cadrul licitațiilor pentru contractanți în vederea construirii, renovării și întreținerii infrastructurilor sportive.

| 49. | Să asigure respectarea drepturilor universale ale omului și ale lucrătorilor pentru toate persoanele afectate de construirea și renovarea infrastructurilor sportive. |
| --- | --- |

49.

Să asigure respectarea drepturilor universale ale omului și ale lucrătorilor pentru toate persoanele afectate de construirea și renovarea infrastructurilor sportive.

| 50. | Să protejeze oamenii, fauna și flora, precum și solul din vecinătatea șantierelor de construcții de infrastructuri sportive. |
| --- | --- |

50.

Să protejeze oamenii, fauna și flora, precum și solul din vecinătatea șantierelor de construcții de infrastructuri sportive.

| 51. | Să ia în considerare integrarea sistemelor de gestionare a resurselor și a deșeurilor pentru a reduce consumul de apă, energie și alte resurse, pentru a încuraja consumul durabil și responsabil și pentru a reduce cheltuielile. Să educe utilizatorii, personalul și vizitatorii cu privire la utilizarea responsabilă a infrastructurilor sportive pentru a le prelungi durata de viață și pentru a economisi resursele naturale. Să promoveze beneficiile măsurilor de durabilitate puse în aplicare și legătura dintre economisirea resurselor și reducerea impactului infrastructurilor sportive asupra mediului. |
| --- | --- |

51.

Să ia în considerare integrarea sistemelor de gestionare a resurselor și a deșeurilor pentru a reduce consumul de apă, energie și alte resurse, pentru a încuraja consumul durabil și responsabil și pentru a reduce cheltuielile. Să educe utilizatorii, personalul și vizitatorii cu privire la utilizarea responsabilă a infrastructurilor sportive pentru a le prelungi durata de viață și pentru a economisi resursele naturale. Să promoveze beneficiile măsurilor de durabilitate puse în aplicare și legătura dintre economisirea resurselor și reducerea impactului infrastructurilor sportive asupra mediului.

| 52. | Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructurile sportive astfel încât să prevină limitările de funcționare care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a asigura siguranța tuturor vizitatorilor infrastructurilor sportive. |
| --- | --- |

52.

Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructurile sportive astfel încât să prevină limitările de funcționare care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a asigura siguranța tuturor vizitatorilor infrastructurilor sportive.

| 53. | Să acționeze în mod responsabil atunci când utilizează infrastructurile sportive și infrastructurile legate de evenimente în cursul organizării de evenimente sportive în spații interioare și exterioare prin evitarea sau refacerea, pe cât posibil, a perturbărilor de mediu. |
| --- | --- |

53.

Să acționeze în mod responsabil atunci când utilizează infrastructurile sportive și infrastructurile legate de evenimente în cursul organizării de evenimente sportive în spații interioare și exterioare prin evitarea sau refacerea, pe cât posibil, a perturbărilor de mediu.

| 54. | Să faciliteze accesul la infrastructurile sportive pentru persoanele cu handicap și să respecte orientările și recomandările naționale și internaționale relevante. |
| --- | --- |

54.

Să faciliteze accesul la infrastructurile sportive pentru persoanele cu handicap și să respecte orientările și recomandările naționale și internaționale relevante.

| 55. | După caz, să utilizeze în mod activ bazele de date sportive și să contribuie în mod activ la acestea pentru a furniza și a obține date relevante cu privire la caracteristicile și amplasamentul infrastructurilor sportive. |
| --- | --- |

55.

După caz, să utilizeze în mod activ bazele de date sportive și să contribuie în mod activ la acestea pentru a furniza și a obține date relevante cu privire la caracteristicile și amplasamentul infrastructurilor sportive.

---

(1)  Definiție conform Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE): «grupuri de persoane care se confruntă cu un risc mai ridicat de sărăcie, excluziune socială, discriminare și violență decât populația generală, inclusiv minorități etnice, migranți, persoane cu handicap, persoane în vârstă izolate și copii, dar fără a se limita la acestea».

(2)  Organizația Națiunilor Unite, Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, A/RES/70/1.

(3)  Organizația Națiunilor Unite, Cadrul privind sportul pentru acțiuni climatice, 2018.

(4)  În special construirea, exploatarea, întreținerea și demolarea infrastructurilor.

(5)  Institutul Federal German pentru Științe Sportive, Orientări pentru construirea de instalații sportive durabile, Criterii pentru construirea de săli de sport durabile, 2021.

(6)  În contextul prezentelor concluzii ale Consiliului, „proiectare activă” înseamnă: un set de principii de construcție și planificare care promovează activitatea fizică.

(7)  Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Record al ratelor de reciclare și al utilizării materialelor reciclate în UE).

(8)  UNESCO, Carta internațională pentru educație fizică, activitate fizică și sport, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Comisia Europeană, Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, 2021.

(10)  Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură, Cartografierea practicilor inovatoare din UE pentru a promova sportul în afara structurilor tradiționale. Raport final adresat Comisiei Europene, Oficiul pentru Publicații, 2021.

(11)  Comisia Europeană, Noul Bauhaus european, COM(2021)573 final.

(12)  Precum parametrii menționați în Ghidul privind accesibilitatea, al Comitetului Internațional Paralimpic.

(13)  Organizația Națiunilor Unite, Department of Economic and Social Affairs Disability (Departamentul pentru afaceri economice și sociale, Persoane cu handicap), Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, 2006.

(14)  „Criteriile de durabilitate” implică următorii indicatori: calitatea ecologică, calitatea socioculturală și funcțională, calitatea economică, calitatea tehnică, calitatea procesului, calitatea amplasamentului și calitatea funcțională a sportului.

---

ANEXĂ

SURSE

Consiliul Uniunii Europene

Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea valorilor comune ale UE prin intermediul sportului, 2018/C 196/06.

Concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale reprezentanților statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind accesul la sport al persoanelor cu dizabilități, 2019/C 192/06.

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport (1 ianuarie 2021-30 iunie 2024), 2020/C 419/01.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind activitatea fizică de-a lungul vieții, 2021/C 501 I/01.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, intitulate „Sportul și activitatea fizică, o pârghie promițătoare pentru transformarea comportamentului în favoarea dezvoltării durabile”, 2022/C 170/01.

Alte surse

Organizația Națiunilor Unite, Department of Economic and Social Affairs Disability (Departamentul pentru afaceri economice și sociale, Persoane cu handicap), Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), 2006.

Comisia Europeană, Cartea albă privind sportul, COM/2007/0391 final.

UNESCO, Carta internațională pentru educație fizică, activitate fizică și sport, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Comisia Europeană, Cartografierea accesului la sport pentru persoanele cu handicap: un raport adresat Comisiei Europene, Oficiul pentru Publicații, 2018.

Organizația Națiunilor Unite, Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, A/RES/70/1.

Organizația Națiunilor Unite, Cadrul privind sportul pentru acțiuni climatice, 2018.

Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Record al ratelor de reciclare și al utilizării materialelor reciclate în UE), 2019.

Comisia Europeană, inițiativa SHARE – Contribuția sportului la dezvoltarea regională prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027, 2020.

Comitetul Internațional Paralimpic, Ghid privind accesibilitatea, 2020.

Institutul Federal German pentru Științe Sportive, Orientări pentru construirea de instalații sportive durabile, Criterii pentru construirea de săli de sport durabile, 2021.

Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură, Cartografierea practicilor inovatoare din UE pentru a promova sportul în afara structurilor tradiționale, raport final adresat Comisiei Europene, Oficiul pentru Publicații, 2021.

Comisia Europeană, uniunea egalității, Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, 2021.

Comisia Europeană, Noul Bauhaus european, COM(2021)573 final.

Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură, Către o cultură comună a arhitecturii: investiții într-un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți, raport elaborat de Grupul de lucru al experților din statele membre cu privire la MDC (metoda deschisă de

Consiliul Europei, Recomandarea CM/Rec(2021)5 a Comitetului de Miniștri adresată statelor membre cu privire la versiunea revizuită a Cartei europene a sportului, adoptată de Comitetul de Miniștri la 13 octombrie 2021 în cadrul celei de a 1414-a reuniuni a delegaților miniștrilor.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/8

---

Stabilirea unei rețele de organizații care funcționează în domeniile din cadrul misiunii Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA)

(2022/C 494/02)

Articolul 36 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (1) prevede că „Consiliul de administrație (al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară), hotărând la propunerea directorului executiv, elaborează o listă ce va fi făcută publică cu organizațiile competente desemnate de statele membre care pot asista autoritatea fie individual, fie în cadrul unor rețele în îndeplinirea misiunii sale”.

Lista a fost elaborată pentru prima dată de către Consiliul de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară la 19 decembrie 2006, iar de atunci:

| i. | este actualizată zilnic, pe baza propunerilor directorului executiv al EFSA, luând în considerare revizuirile sau noile propuneri de desemnare din partea statelor membre [în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2230/2004 al Comisiei (2)]; și |
| --- | --- |

i.

este actualizată zilnic, pe baza propunerilor directorului executiv al EFSA, luând în considerare revizuirile sau noile propuneri de desemnare din partea statelor membre [în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2230/2004 al Comisiei (2)]; și

| ii. | este făcută publică pe site-ul EFSA, unde este publicată cea mai recentă listă actualizată a organizațiilor competente. |
| --- | --- |

ii.

este făcută publică pe site-ul EFSA, unde este publicată cea mai recentă listă actualizată a organizațiilor competente.

Informațiile respective sunt disponibile pe site-ul EFSA, la următoarele adrese:

| i. | cea mai recentă modificare adusă listei organizațiilor competente efectuată de Consiliul de administrație al EFSA la 15 decembrie 2022 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; și |
| --- | --- |

i.

cea mai recentă modificare adusă listei organizațiilor competente efectuată de Consiliul de administrație al EFSA la 15 decembrie 2022 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; și

| ii. | lista actualizată a organizațiilor competente – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

lista actualizată a organizațiilor competente – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA va menține actualizată această notificare, în special în ceea ce privește adresele de internet furnizate.

Pentru mai multe informații, vă rugăm să contactați Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 2230/2004 al Comisiei din 23 decembrie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la rețeaua de organizații care funcționează în domeniile din cadrul misiunii Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (JO L 379, 24.12.2004, p. 64), astfel cum a fost modificat ultima oară.

---

Comisia Europeană

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/9

---

Comunicare a Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul medicamentelor de uz veterinar pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord

(2022/C 494/03)

DECLINAREA RESPONSABILITĂȚII

Prezenta comunicare de orientare are ca scop facilitarea aplicării acquis-ului UE în domeniul medicamentelor de uz veterinar pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord. Deși comunicarea de față urmărește să acorde asistență autorităților și operatorilor, numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența de a formula interpretări obligatorii ale dreptului Uniunii.

1.   Cadrul juridic și alte considerații relevante

La 1 februarie 2020, Regatul Unit a părăsit Uniunea Europeană și, prin urmare, a devenit o „țară terță” (1). Acordul de retragere (2) prevede o perioadă de tranziție, care s-a încheiat la 31 decembrie 2020.

La sfârșitul perioadei de tranziție, dreptul Uniunii a încetat să se aplice Regatului Unit, în timp ce Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord („Protocolul IE/NI”), care este parte integrantă a Acordului de retragere, a devenit aplicabil.

În conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Protocolul IE/NI și cu punctul 20 din anexa 2 la acesta, acquis-ul Uniunii în domeniul farmaceutic, inclusiv Directiva 2001/82/CE (3) și Regulamentul (UE) 2019/6 (4), precum și actele juridice ale Uniunii de punere în aplicare, de modificare sau de înlocuire a respectivelor acte juridice se aplică Regatului Unit și în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord.

Din punct de vedere practic, în ceea ce privește medicamentele de uz veterinar, aceasta înseamnă, în special, că:

| — | medicamentele de uz veterinar (care intră în domeniul de aplicare al legislației menționate anterior) introduse pe piață în Irlanda de Nord trebuie să respecte cerințele de reglementare prevăzute în dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

—

medicamentele de uz veterinar (care intră în domeniul de aplicare al legislației menționate anterior) introduse pe piață în Irlanda de Nord trebuie să respecte cerințele de reglementare prevăzute în dreptul Uniunii;

| — | medicamentele de uz veterinar introduse pe piață în Irlanda de Nord trebuie să dețină o autorizație de introducere pe piață valabilă, acordată de Comisie (autorizație valabilă în întreaga UE) sau de către autoritățile competente din Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, al cărei titular este situat în Uniune sau în Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

—

medicamentele de uz veterinar introduse pe piață în Irlanda de Nord trebuie să dețină o autorizație de introducere pe piață valabilă, acordată de Comisie (autorizație valabilă în întreaga UE) sau de către autoritățile competente din Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, al cărei titular este situat în Uniune sau în Irlanda de Nord;

| — | circulația medicamentelor de uz veterinar din alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord către Irlanda de Nord sau către Uniune constituie un import în sensul dreptului aplicabil al Uniunii; |
| --- | --- |

—

circulația medicamentelor de uz veterinar din alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord către Irlanda de Nord sau către Uniune constituie un import în sensul dreptului aplicabil al Uniunii;

| — | circulația medicamentelor de uz veterinar din Uniune sau din Irlanda de Nord către alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord sau către orice altă țară terță constituie un export în sensul dreptului aplicabil al Uniunii; |
| --- | --- |

—

circulația medicamentelor de uz veterinar din Uniune sau din Irlanda de Nord către alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord sau către orice altă țară terță constituie un export în sensul dreptului aplicabil al Uniunii;

| — | autorizațiile de introducere pe piață eliberate de autoritățile din Regatul Unit nu sunt, în principiu, valabile pe teritoriul Uniunii, ci numai în Irlanda de Nord dacă sunt adoptate în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii [a se vedea articolul 7 alineatul (3) din Protocolul IE/NI]; |
| --- | --- |

—

autorizațiile de introducere pe piață eliberate de autoritățile din Regatul Unit nu sunt, în principiu, valabile pe teritoriul Uniunii, ci numai în Irlanda de Nord dacă sunt adoptate în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii [a se vedea articolul 7 alineatul (3) din Protocolul IE/NI];

| — | orice acțiune din cadrul lanțului de aprovizionare cu medicamente de uz veterinar care trebuie efectuată în Uniune (de exemplu, testarea loturilor) pentru a permite introducerea pe piață a medicamentelor în conformitate cu dreptul Uniunii trebuie să se desfășoare în Uniune sau în Irlanda de Nord și numai acțiunile de acest gen care pot fi efectuate în țări terțe pot să se desfășoare în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord. |
| --- | --- |

—

orice acțiune din cadrul lanțului de aprovizionare cu medicamente de uz veterinar care trebuie efectuată în Uniune (de exemplu, testarea loturilor) pentru a permite introducerea pe piață a medicamentelor în conformitate cu dreptul Uniunii trebuie să se desfășoare în Uniune sau în Irlanda de Nord și numai acțiunile de acest gen care pot fi efectuate în țări terțe pot să se desfășoare în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord.

Începând cu 2017, Comisia și Agenția Europeană pentru Medicamente au difuzat în mod activ informații pentru a atrage atenția părților interesate asupra impactului retragerii Regatului Unit și pentru a le avertiza cu privire la necesitatea de a se adapta în timp util, înainte de sfârșitul perioadei de tranziție. Modificările necesare au fost explicate în special în avizele privind pregătirea Brexitului referitoare la medicamente, astfel cum au fost modificate ultima dată și publicate la 13 martie 2020 (5).

Cu toate acestea, după încheierea perioadei de tranziție, operatorii de pe anumite piețe care s-au bazat în mod tradițional pe aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord (și anume, Cipru, Irlanda, Malta și Irlanda de Nord) (6), aveau încă nevoie de o perioadă suplimentară pentru a adapta lanțurile de aprovizionare și pentru a ține seama de sfârșitul perioadei de tranziție. În acest context și având în vedere faptul că s-a considerat esențial ca acquis-ul Uniunii în domeniul medicamentelor de uz veterinar să fie pus în aplicare și respectat într-un mod care să prevină penuriile de medicamente de uz veterinar și totodată să asigure nivelul ridicat de protecție a sănătății publice prevăzut în dreptul Uniunii, la 25 ianuarie 2021 Comisia a adoptat o comunicare în care explica în ce mod va aplica acquis-ul Uniunii în domeniul medicamentelor de uz veterinar până la 31 decembrie 2021 pe aceste piețe dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord (7).

La sfârșitul anului 2021 era clar că situația a rămas problematică pe acele piețe care s-au bazat în mod tradițional pe aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord (și anume, Cipru, Irlanda, Malta și Irlanda de Nord). Prin urmare, la 29 decembrie 2021, Comisia a adoptat „Comunicarea Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord” (8), care se aplică până la 31 decembrie 2022 în ceea ce privește medicamentele de uz veterinar.

Perioada acoperită de prezenta comunicare în ceea ce privește medicamentele de uz veterinar se apropie în prezent de sfârșit, iar lanțurile de aprovizionare cu medicamente de uz veterinar nu au fost încă adaptate. Prin urmare, în situația de față există încă un risc de apariție a unor penurii de medicamente de uz veterinar pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord.

2.   Prelungirea practicilor prevăzute în „Comunicarea Comisiei - Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord”

Pentru a se asigura continuitatea aprovizionării cu medicamente de uz veterinar către Cipru, Irlanda, Malta și Irlanda de Nord, este necesar să se prelungească pentru ultima dată, în ceea ce privește aceste produse, practicile prevăzute în „Comunicarea Comisiei - Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord” din 2021 (2021 C524/02). Această prelungire se acordă până la 31 decembrie 2025.

3.   Plan de acțiune

Prelungirea practicilor menționate în secțiunea 2 poate fi justificată numai dacă sunt instituite măsuri pentru a se asigura că aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar a Ciprului, Irlandei, Maltei și Irlandei de Nord este pe deplin în conformitate cu acquis-ul Uniunii privind medicamentele de uz veterinar și cu dispozițiile Protocolului IE/IN până cel târziu la 31 decembrie 2025. Astfel de măsuri vizează operatorii care sunt implicați în prezent în furnizarea de medicamente de uz veterinar către Cipru, Irlanda, Malta și Irlanda de Nord, precum și autoritățile naționale competente din aceste teritorii, care trebuie să exploreze alternative în vederea luării măsurilor necesare pentru a asigura disponibilitatea medicamentelor de uz veterinar în cauză în deplină conformitate cu acquis-ul aplicabil al Uniunii privind medicamentele de uz veterinar și cu dispozițiile Protocolului IE/IN.

În acest scop, autoritățile competente din Cipru, Irlanda, Malta și Regatul Unit cu privire la Irlanda de Nord respectă următoarele obligații:

| a) | Identifică medicamentele de uz veterinar a căror aprovizionare ar putea fi periclitată pe teritoriile lor în cazul în care practicile prevăzute în „Comunicarea Comisiei - Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord” nu ar fi aplicate.
  Lista medicamentelor de uz veterinar în cauză trebuie transmisă Comisiei în formatul prevăzut în secțiunea 4 cel târziu până la 28 februarie 2023. |
| --- | --- |

a)

Identifică medicamentele de uz veterinar a căror aprovizionare ar putea fi periclitată pe teritoriile lor în cazul în care practicile prevăzute în „Comunicarea Comisiei - Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord” nu ar fi aplicate.

Lista medicamentelor de uz veterinar în cauză trebuie transmisă Comisiei în formatul prevăzut în secțiunea 4 cel târziu până la 28 februarie 2023.

| b) | Furnizează informații cu privire la măsurile care vor fi luate de operatorii și/sau de autoritățile competente în cauză, inclusiv cu privire la termenele de punere în aplicare a acestora, pentru a se asigura că aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar identificate la litera (a) este conformă cu acquis-ul Uniunii privind medicamentele de uz veterinar și cu dispozițiile Protocolului IE/IN.
  Aceste informații trebuie transmise Comisiei în formatul prevăzut în secțiunea 4 cel târziu până la 30 septembrie 2023. |
| --- | --- |

b)

Furnizează informații cu privire la măsurile care vor fi luate de operatorii și/sau de autoritățile competente în cauză, inclusiv cu privire la termenele de punere în aplicare a acestora, pentru a se asigura că aprovizionarea cu medicamente de uz veterinar identificate la litera (a) este conformă cu acquis-ul Uniunii privind medicamentele de uz veterinar și cu dispozițiile Protocolului IE/IN.

Aceste informații trebuie transmise Comisiei în formatul prevăzut în secțiunea 4 cel târziu până la 30 septembrie 2023.

| c) | Prezintă Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor identificate la litera (b) până la 31 ianuarie 2024 și, ulterior, o dată la trei luni.
  Comisia va monitoriza periodic progresele înregistrate împreună cu autoritățile competente din Cipru, Irlanda, Malta și Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și va colabora cu părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

c)

Prezintă Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor identificate la litera (b) până la 31 ianuarie 2024 și, ulterior, o dată la trei luni.

Comisia va monitoriza periodic progresele înregistrate împreună cu autoritățile competente din Cipru, Irlanda, Malta și Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și va colabora cu părțile interesate relevante.

4.   Format de raportare

| Denumirea produsului | Substanța activă | Titularul autorizației de introducere pe piață | Măsuri planificate |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Denumirea produsului

Substanța activă

Titularul autorizației de introducere pe piață

Măsuri planificate

---

(1)  O țară terță este o țară care nu este membră a UE.

(2)  Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (JO L 29, 31.1.2020, p. 7) („Acordul de retragere”).

(3)  Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (JO L 311, 28.11.2001, p. 1)

(4)  Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43)

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Aceste piețe sunt evidențiate în prezenta comunicare din cauza dependenței lor istorice de piața britanică pentru aprovizionarea lor cu medicamente de uz veterinar și de faptul că o proporție importantă a importurilor lor de medicamente provine din Regatul Unit.

(7)  Comunicarea Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente din punct de vedere istoric de aprovizionarea cu medicamente din sau prin Marea Britanie după încheierea perioadei de tranziție, 2021/C 27/08 (JO C 27, 25.1. 2021, p. 11).

(8)  Comunicare a Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente în mod tradițional de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord 2021/C 524/02 (JO C 524, 29.12.2021, p. 2).

---

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/12

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

27 decembrie 2022

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0624 |
| JPY | yen japonez | 141,68 |
| DKK | coroana daneză | 7,4366 |
| GBP | lira sterlină | 0,88333 |
| SEK | coroana suedeză | 11,1285 |
| CHF | franc elvețian | 0,9885 |
| ISK | coroana islandeză | 152,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,4895 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,260 |
| HUF | forint maghiar | 401,65 |
| PLN | zlot polonez | 4,6683 |
| RON | leu românesc nou | 4,9270 |
| TRY | lira turcească | 19,8799 |
| AUD | dolar australian | 1,5770 |
| CAD | dolar canadian | 1,4384 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2874 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6916 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4300 |
| KRW | won sud-coreean | 1 349,85 |
| ZAR | rand sud-african | 18,3181 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3994 |
| HRK | kuna croată | 7,5375 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 620,58 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6990 |
| PHP | peso Filipine | 59,356 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,775 |
| BRL | real brazilian | 5,6035 |
| MXN | peso mexican | 20,5515 |
| INR | rupie indiană | 88,0808 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0624

JPY

yen japonez

141,68

DKK

coroana daneză

7,4366

GBP

lira sterlină

0,88333

SEK

coroana suedeză

11,1285

CHF

franc elvețian

0,9885

ISK

coroana islandeză

152,30

NOK

coroana norvegiană

10,4895

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,260

HUF

forint maghiar

401,65

PLN

zlot polonez

4,6683

RON

leu românesc nou

4,9270

TRY

lira turcească

19,8799

AUD

dolar australian

1,5770

CAD

dolar canadian

1,4384

HKD

dolar Hong Kong

8,2874

NZD

dolar neozeelandez

1,6916

SGD

dolar Singapore

1,4300

KRW

won sud-coreean

1 349,85

ZAR

rand sud-african

18,3181

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3994

HRK

kuna croată

7,5375

IDR

rupia indoneziană

16 620,58

MYR

ringgit Malaiezia

4,6990

PHP

peso Filipine

59,356

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,775

BRL

real brazilian

5,6035

MXN

peso mexican

20,5515

INR

rupie indiană

88,0808

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/13

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 494/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Altarea (Franța); |
| --- | --- |

—

Altarea (Franța);

| — | Carrefour SA („Carrefour”, Franța); |
| --- | --- |

—

Carrefour SA („Carrefour”, Franța);

| — | SNC Altacar Sartrouville (Franța); |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Franța);

| — | SNC Altacar Nantes (Franța). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Franța).

Altarea și Carrefour dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra SNC Altacar Sartrouville și SNC Altacar Nantes, două întreprinderi comune cu funcționalitate deplină.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni în două societăți nou-create, care constituie întreprinderi comune.

2.

| — | Altarea este întreprinderea-mamă de cel mai înalt rang a unui grup care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor imobiliare în Franța și, în mai mică măsură, în Spania și în Italia (dezvoltarea de imobile de locuințe sau de birouri, deținerea și gestionarea în cont propriu de centre comerciale, gestionarea în cont propriu de birouri, gestionarea de centre comerciale în contul unor terți, administrarea de bunuri imobiliare și tranzacții imobiliare); |
| --- | --- |

—

Altarea este întreprinderea-mamă de cel mai înalt rang a unui grup care își desfășoară activitatea în sectorul serviciilor imobiliare în Franța și, în mai mică măsură, în Spania și în Italia (dezvoltarea de imobile de locuințe sau de birouri, deținerea și gestionarea în cont propriu de centre comerciale, gestionarea în cont propriu de birouri, gestionarea de centre comerciale în contul unor terți, administrarea de bunuri imobiliare și tranzacții imobiliare);

| — | Carrefour este întreprinderea-mamă de cel mai înalt rang a unui grup care își desfășoară activitatea în sectorul distribuției cu amănuntul de produse predominant alimentare, în special prin exploatarea de hipermarketuri, supermarketuri, magazine de proximitate, magazine de comerț cu ridicata și servicii de vânzare online. Grupul Carrefour desfășoară, de asemenea, la nivel secundar, activități în sectorul serviciilor imobiliare; |
| --- | --- |

—

Carrefour este întreprinderea-mamă de cel mai înalt rang a unui grup care își desfășoară activitatea în sectorul distribuției cu amănuntul de produse predominant alimentare, în special prin exploatarea de hipermarketuri, supermarketuri, magazine de proximitate, magazine de comerț cu ridicata și servicii de vânzare online. Grupul Carrefour desfășoară, de asemenea, la nivel secundar, activități în sectorul serviciilor imobiliare;

| — | SNC Altacar Sartrouville este o întreprindere care va deține și va exploata un centru comercial denumit „Robert Schuman”, situat în Sartrouville (78500), Franța; |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville este o întreprindere care va deține și va exploata un centru comercial denumit „Robert Schuman”, situat în Sartrouville (78500), Franța;

| — | SNC Altacar Nantes este o întreprindere care va deține și va exploata un centru comercial denumit „La Beaujoire”, situat în Nantes (44300), Franța. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes este o întreprindere care va deține și va exploata un centru comercial denumit „La Beaujoire”, situat în Nantes (44300), Franța.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/15

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 494/06)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Stellantis N.V. („Stellantis”, Țările de Jos); |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. („Stellantis”, Țările de Jos);

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai”, Taiwan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai”, Taiwan).

Stellantis și Hon Hai dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei întreprinderi comune nou-create („întreprinderea comună”, Țările de Jos).

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | în cazul întreprinderii Stellantis: grup global din industria autovehiculelor, care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul proiectării, ingineriei, fabricării, distribuției și vânzării de autovehicule, componente și sisteme de producție; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Stellantis: grup global din industria autovehiculelor, care își desfășoară activitatea la nivel mondial în domeniul proiectării, ingineriei, fabricării, distribuției și vânzării de autovehicule, componente și sisteme de producție;

| — | în cazul întreprinderii Hon Hai: furnizează servicii de fabricare de produse electronice pentru calculatoare și comunicații, precum și produse electronice de consum. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Hon Hai: furnizează servicii de fabricare de produse electronice pentru calculatoare și comunicații, precum și produse electronice de consum.

3.

| — | întreprinderea comună va fi o întreprindere comună de tip „greenfield”, înființată cu scopul de a dezvolta semiconductori pentru piața autovehiculelor și de a desfășura toate activitățile unei entități economice autonome. |
| --- | --- |

—

întreprinderea comună va fi o întreprindere comună de tip „greenfield”, înființată cu scopul de a dezvolta semiconductori pentru piața autovehiculelor și de a desfășura toate activitățile unei entități economice autonome.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 28.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 494/17

---

Decizia inspectorului de garanții procedurale privind adoptarea dispozițiilor de punere în aplicare pentru gestionarea plângerilor

(2022/C 494/07)

INSPECTORUL,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (1), în special articolele 9a și 9b,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 al Parlamentului European și al Consiliului (3) de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 stabilește funcția internă a inspectorului de garanții procedurale („inspectorul”) în scopul protejării și respectării garanțiilor procedurale și a drepturilor fundamentale. Inspectorul examinează plângerile cu privire la respectarea de către oficiu a garanțiilor procedurale, precum și plângerile depuse din motive de încălcare a normelor aplicabile investigațiilor efectuate de OLAF, în special încălcarea cerințelor procedurale și a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 al Parlamentului European și al Consiliului (3) de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 stabilește funcția internă a inspectorului de garanții procedurale („inspectorul”) în scopul protejării și respectării garanțiilor procedurale și a drepturilor fundamentale. Inspectorul examinează plângerile cu privire la respectarea de către oficiu a garanțiilor procedurale, precum și plângerile depuse din motive de încălcare a normelor aplicabile investigațiilor efectuate de OLAF, în special încălcarea cerințelor procedurale și a drepturilor fundamentale.

| (2) | Articolul 9b alineatul (11) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 prevede că inspectorul trebuie să adopte dispoziții de punere în aplicare pentru gestionarea plângerilor, după consultarea Comitetului de supraveghere a OLAF (4). |
| --- | --- |

(2)

Articolul 9b alineatul (11) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 prevede că inspectorul trebuie să adopte dispoziții de punere în aplicare pentru gestionarea plângerilor, după consultarea Comitetului de supraveghere a OLAF (4).

| (3) | Comitetul de supraveghere a OLAF a fost consultat la 29 septembrie 2022, |
| --- | --- |

(3)

Comitetul de supraveghere a OLAF a fost consultat la 29 septembrie 2022,

DECIDE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere definițiilor prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 („Regulamentul OLAF”), se aplică următoarele definiții:

| 1. | „investigație a OLAF” înseamnă o investigație administrativă efectuată de OLAF în temeiul articolului 3, al articolului 4, al articolului 12e alineatul (1) litera (c) și/sau al articolului 12f din Regulamentul OLAF; |
| --- | --- |

1.

„investigație a OLAF” înseamnă o investigație administrativă efectuată de OLAF în temeiul articolului 3, al articolului 4, al articolului 12e alineatul (1) litera (c) și/sau al articolului 12f din Regulamentul OLAF;

| 2. | „persoană vizată” înseamnă orice persoană sau agent economic care face obiectul unei investigații a OLAF; |
| --- | --- |

2.

„persoană vizată” înseamnă orice persoană sau agent economic care face obiectul unei investigații a OLAF;

| 3. | „martor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care poate furniza inspectorului informații relevante pentru stabilirea faptelor referitoare la o plângere pendinte. |
| --- | --- |

3.

„martor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care poate furniza inspectorului informații relevante pentru stabilirea faptelor referitoare la o plângere pendinte.

Articolul 2

Obiect și principii

(1)   Prezenta decizie stabilește normele care trebuie respectate în ceea ce privește depunerea, prelucrarea și urmărirea plângerilor prezentate inspectorului în temeiul articolului 9b din Regulamentul OLAF.

(2)   Inspectorul examinează plângerile în mod independent, inclusiv față de OLAF și Comitetul de supraveghere, fără a interveni în desfășurarea investigațiilor în curs ale OLAF.

(3)   Inspectorul este obligat să respecte principiile generale ale legislației UE, inclusiv principiile echității și bunei administrări.

(4)   Secretariatul Comitetului de supraveghere („secretariatul”) oferă inspectorului tot sprijinul administrativ și juridic necesar pentru mecanismul de gestionare a plângerilor. În special, secretariatul îndeplinește sarcinile administrative legate de procesul de gestionare a plângerilor, cum ar fi înregistrarea plângerilor și a documentelor conexe, corespondența administrativă și schimbul de documente cu părțile.

Articolul 3

Depunerea plângerilor

(1)   Plângerile sunt depuse în scris, fie electronic, fie prin poștă. Autorii plângerilor sunt încurajați să utilizeze formularul de plângere disponibil pe site-ul web al inspectorului. Autorii plângerilor au dreptul de a fi reprezentați și/sau asistați de o persoană aleasă de ei.

(2)   Autorul plângerii poate utiliza orice limbă oficială a UE. Inspectorul comunică cu autorul plângerii în limba respectivă. Atunci când este necesar, pentru a accelera procedura, în așteptarea traducerii documentelor necesare în limba plângerii, inspectorul poate conveni cu autorul plângerii să poarte corespondența într-o altă limbă a UE.

(3)   În plângere se menționează în mod clar (i) identitatea autorului plângerii, la (ii) obiectul plângerii și, dacă este posibil, la (iii) numărul de referință al investigației OLAF care face obiectul plângerii. Plângerea cuprinde în special: (i) o descriere clară și concisă a faptelor relevante și (ii) o descriere clară și concisă a presupusei sau presupuselor încălcări ale garanțiilor procedurale și/sau ale normelor aplicabile investigațiilor OLAF. Informațiile de mai sus trebuie să fie suficiente pentru a-i permite inspectorului să stabilească obiectul plângerii. Dacă este necesar, autorul plângerii poate anexa la plângere documente justificative relevante.

(4)   Plângerile depuse la inspector nu afectează termenele pentru procedurile judiciare. De asemenea, acestea nu au nici efect suspensiv asupra desfășurării investigației care face obiectul plângerii.

Articolul 4

Înregistrarea plângerilor

(1)   Plângerile sunt înregistrate cel târziu în următoarea zi lucrătoare după data primirii plângerii și li se atribuie un număr unic al plângerii.

(2)   La data înregistrării, inspectorul trimite autorului plângerii o confirmare de primire și îi transmite în același timp plângerea directorului general al OLAF.

Articolul 5

Prelucrarea inițială

(1)   În termen de 10 zile lucrătoare de la data primirii plângerii, inspectorul stabilește dacă plângerea este admisibilă.

(2)   Inspectorul respinge o plângere ca inadmisibilă în cazul în care aceasta:

| (a) | este prezentată de o altă persoană decât persoana vizată; |
| --- | --- |

(a)

este prezentată de o altă persoană decât persoana vizată;

| (b) | nu se referă la o investigație a OLAF; |
| --- | --- |

(b)

nu se referă la o investigație a OLAF;

| (c) | nu se referă la o presupusă încălcare sau presupuse încălcări ale garanțiilor procedurale și/sau încălcări ale normelor aplicabile investigațiilor OLAF; |
| --- | --- |

(c)

nu se referă la o presupusă încălcare sau presupuse încălcări ale garanțiilor procedurale și/sau încălcări ale normelor aplicabile investigațiilor OLAF;

| (d) | este depusă în afara termenelor prevăzute la articolul 9b alineatul (2) din Regulamentul OLAF (5). |
| --- | --- |

(d)

este depusă în afara termenelor prevăzute la articolul 9b alineatul (2) din Regulamentul OLAF (5).

(3)   De asemenea, inspectorul declară inadmisibilă orice plângere care invocă chestiuni ce intră în sfera de competență a Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), și anume plângerile referitoare la aplicarea Regulamentului (UE) 2018/1725 (6) și la respectarea dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal.

(4)   De asemenea, inspectorul examinează, în același termen, dacă plângerea este vădit nefondată, repetitivă sau abuzivă.

(5)   În cazul în care consideră plângerea inadmisibilă, vădit nefondată, repetitivă sau abuzivă, inspectorul închide dosarul și îl informează fără întârziere atât pe autorul plângerii, cât și pe directorul general al OLAF cu privire la motivele acestei decizii.

Articolul 6

Proceduri judiciare

De fiecare dată când inspectorul ia cunoștință că faptele prezentate în plângere fac sau au făcut obiectul unor proceduri judiciare, inspectorul închide cazul și informează autorul plângerii și OLAF în consecință.

Articolul 7

Procedură contradictorie

(1)   Inspectorul nu finalizează evaluarea unei plângeri înainte de audierea autorului plângerii și a OLAF. Ambelor părți li se oferă posibilitatea de a-și prezenta cazul și de a prezenta eventuale documente justificative. De asemenea, fiecărei părți i se comunică informațiile și documentele prezentate de cealaltă parte și i se oferă posibilitatea de a formula observații cu privire la acestea în termenul stabilit de inspector.

(2)   În circumstanțe justificate în mod corespunzător, inspectorul poate decide să nu comunice unei părți informații sau materiale care sunt relevante pentru evaluarea plângerii, în cazul în care cealaltă parte a solicitat tratament confidențial. Atunci când decide cu privire la această chestiune, inspectorul cântărește, printre altele, necesitatea de a proteja confidențialitatea și eficiența investigației OLAF în raport cu respectarea principiului contradictorialității. Autorul plângerii nu poate obține documente din dosarul cazului OLAF la care nu are drept de acces în temeiul altor dispoziții legale sau la care OLAF a refuzat deja accesul.

Articolul 8

Acțiuni de colectare a informațiilor

(1)   OLAF se asigură că inspectorul are acces adecvat și în timp util la documentele legate de caz necesare pentru evaluarea plângerii.

(2)   Inspectorul invită OLAF să își prezinte opiniile cu privire la plângere sau la aspecte specifice ale acesteia într-un termen specificat care, în mod normal, nu depășește 10 zile lucrătoare. OLAF poate solicita o prelungire a acestui termen. Inspectorul poate solicita OLAF să furnizeze informații suplimentare și/sau să aibă acces la (o parte din) dosarul cazului. De asemenea, inspectorul poate solicita OLAF să furnizeze o traducere a observațiilor sale în limba în care este redactată plângerea.

(3)   Inspectorul invită autorul plângerii să formuleze observații cu privire la documentele prezentate de OLAF în termen de cinci zile lucrătoare. Autorul plângerii poate solicita o prelungire a acestui termen. De asemenea, inspectorul poate solicita autorului plângerii să furnizeze informații sau documente suplimentare sau să clarifice informațiile sau documentele deja furnizate inspectorului.

(4)   Ținând seama de contribuția pe care o pot aduce la clarificarea faptelor relevante, inspectorul poate solicita martorilor să furnizeze informații în cazul în care o astfel de acțiune nu afectează confidențialitatea și eficacitatea investigației OLAF în curs și drepturile persoanelor vizate. Inspectorul transmite atât autorului plângerii, cât și OLAF o copie a declarațiilor martorilor relevante pentru plângere.

(5)   Inspectorul poate solicita informațiile descrise la alineatele (2)-(4) în scris sau prin audieri orale.

Articolul 9

Audierile

(1)   Inspectorul poate organiza și desfășura audieri. Scopul audierilor este (i) de a obține informații relevante pentru plângere și/sau (ii) de a căuta o soluție rapidă la plângere. Inspectorul nu poate desfășura audieri fără prezența atât a OLAF, cât și a autorului plângerii. Cu toate acestea, inspectorul audiază martorii cu ușile închise, fără a fi prezenți nici OLAF, nici autorul plângerii.

(2)   Audierile pot avea loc la sediul inspectorului sau virtual, prin videoconferință. Acestea nu sunt publice.

(3)   Inspectorul stabilește data, durata și modalitățile audierii. Inspectorul îi invită pe participanți în timp util și indică principalele puncte pentru audiere. Autorul plângerii poate fi reprezentat și/sau asistat de reprezentantul său legal. Inspectorul este asistat de șeful secretariatului și de personalul acestuia, care participă la audiere.

(4)   Inspectorul întocmește un proces-verbal sau un rezumat al audierii și îl pune atât la dispoziția autorului plângerii, cât și a OLAF. Ambele părți își pot prezenta observațiile în termen de două zile lucrătoare. Procesul-verbal se include în dosarul plângerii.

Articolul 10

Constatarea inexistenței unei încălcări a garanțiilor procedurale sau a normelor aplicabile investigațiilor OLAF

În cazul în care, după evaluarea tuturor informațiilor și probelor colectate, inspectorul constată că presupusele încălcări nu sunt dovedite, acesta închide cazul și îi informează pe autorul plângerii și pe directorul general al OLAF în consecință.

Articolul 11

Invitație la soluționarea plângerii

(1)   În cazul în care constată că OLAF nu a respectat normele menționate la articolul 9b alineatul (1) din Regulamentul OLAF, inspectorul invită OLAF să ia măsuri pentru soluționarea plângerii. Inspectorul poate sugera măsuri specifice care trebuie întreprinse.

(2)   OLAF informează inspectorul cu privire la orice măsură luată sau care urmează să fie luată în acest sens, în termen de 15 zile lucrătoare.

(3)   Inspectorul îi transmite autorului plângerii un exemplar al răspunsului OLAF, împreună cu o cerere de a-și prezenta eventualele observații în termen de cinci zile lucrătoare.

(4)   În cazul în care consideră satisfăcătoare soluția prezentată de OLAF, inspectorul închide cazul și informează OLAF și autorul plângerii în consecință.

Articolul 12

Recomandări

(1)   În cazul în care inspectorul nu consideră satisfăcătoare soluția prezentată de OLAF și consideră că plângerea poate fi soluționată, acesta emite o recomandare privind modul de soluționare a plângerii în termenele stabilite la articolul 9b alineatul (5) din Regulamentul OLAF.

(2)   În cazul în care inspectorul nu emite o recomandare sau o decizie de închidere în termenele prevăzute la articolul 9b alineatul (5) din Regulamentul OLAF, se consideră că inspectorul a închis plângerea fără nicio recomandare.

(3)   Înainte de a emite o recomandare, inspectorul solicită avizul Comitetul de supraveghere. În acest scop, inspectorul va pregăti un raport care va conține toate informațiile care îi sunt necesare Comitetului de supraveghere pentru a-și emite avizul. Raportul nu conține, în măsura posibilului, date cu caracter personal sau alte informații care ar putea conduce la identificarea autorului plângerii sau ar putea periclita confidențialitatea investigațiilor OLAF. Comitetul de supraveghere răspunde în termenul stabilit de inspector, care nu poate fi mai scurt de cinci zile lucrătoare.

(4)   Inspectorul recomandă OLAF să ia, într-un anumit interval de timp, măsuri concrete pentru a soluționa plângerea, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, să își modifice sau să își abroge recomandările sau rapoartele, să repete activitățile de investigare sau să aducă îmbunătățiri procedurilor sale în ceea ce privește aspectele care fac obiectul plângerii. Inspectorul îl informează pe autorul plângerii cu privire la recomandarea emisă.

Articolul 13

Urmărirea recomandărilor și închiderea cazului

(1)   Directorul general al OLAF informează inspectorul cu privire la măsura sau măsurile întreprinse pentru punerea în aplicare a recomandării sau a recomandărilor în termenul stabilit în aceasta (acestea). În cazuri justificate în mod corespunzător, directorul general al OLAF poate solicita o prelungire a termenului. Inspectorul închide cazul și informează atât OLAF, cât și autorul plângerii în consecință.

(2)   În cazul în care directorul general al OLAF decide să nu dea curs recomandării, acesta îl informează pe inspector și prezintă principalele motive ale deciziei sale. Directorul general îl informează, de asemenea, pe autorul plângerii în măsura în care o astfel de comunicare nu va afecta investigația în curs. Autorul plângerii poate prezenta observații în termen de cinci zile lucrătoare. După analizarea deciziei directorului general și a eventualelor observații prezentate de autor plângerii, inspectorul închide cazul, stabilind constatări definitive.

(3)   Directorul general al OLAF poate decide să se abată de la recomandare în cazul în care, între timp, ia cunoștință de circumstanțe legate de:

| (a) | o eventuală procedură judiciară pendinte în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene sau a jurisdicțiilor naționale, referitoare la investigația OLAF care face obiectul plângerii; |
| --- | --- |

(a)

o eventuală procedură judiciară pendinte în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene sau a jurisdicțiilor naționale, referitoare la investigația OLAF care face obiectul plângerii;

| (b) | cadrul juridic care reglementează relațiile OLAF cu Parchetul European (EPPO) și, în special, obligația OLAF de a întrerupe orice investigație atunci când EPPO investighează aceleași fapte. În acest caz, directorul general al OLAF îl informează pe inspector cu privire la aceste circumstanțe și la impactul lor asupra recomandării. |
| --- | --- |

(b)

cadrul juridic care reglementează relațiile OLAF cu Parchetul European (EPPO) și, în special, obligația OLAF de a întrerupe orice investigație atunci când EPPO investighează aceleași fapte. În acest caz, directorul general al OLAF îl informează pe inspector cu privire la aceste circumstanțe și la impactul lor asupra recomandării.

Articolul 14

Datoria de colaborare

În conformitate cu principiul cooperării loiale, OLAF cooperează cu inspectorul în privința tuturor aspectelor care țin de competența inspectorului.

Articolul 15

Avize consultative

Directorul general al OLAF poate solicita avizul inspectorului cu privire la orice aspect legat de interpretarea sau aplicarea garanțiilor procedurale sau a drepturilor fundamentale care intră în sfera de competență a inspectorului, inclusiv cu privire la o decizie de amânare a informării persoanei vizate în temeiul articolului 9 alineatul (3) din Regulamentul OLAF. Directorul general indică într-o astfel de solicitare termenul până la care inspectorul trebuie să răspundă.

Articolul 16

Confidențialitatea și protecția datelor

(1)   Inspectorul este obligat să respecte secretul profesional în exercitarea funcțiilor sale și se asigură că informațiile și documentele furnizate de OLAF sunt tratate în mod confidențial. Inspectorul asigură confidențialitatea investigațiilor chiar și după închiderea acestora.

(2)   Inspectorul asigură aplicarea Regulamentului (UE) 2018/1725. În acest sens, inspectorul este asistat de secretariatul Comitetului de supraveghere, reprezentat de șeful secretariatului, care acționează în calitate de „operator de date” în sensul Regulamentului (UE) 2018/1725. Inspectorul cooperează, de asemenea, cu responsabilul cu protecția datelor din cadrul OLAF.

Articolul 17

Cereri de acces la dosarul plângerii

Autorul plângerii are dreptul de acces la dosarul plângerii sale, cu respectarea intereselor legitime legate de confidențialitate și de secretul profesional, în conformitate cu articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Autorul plângerii nu are acces la documentele OLAF la care nu poate avea acces în temeiul cadrului juridic aplicabil investigațiilor OLAF. Inspectorul va consulta OLAF înainte de a acorda acces la documentele legate de investigație.

Articolul 18

Cereri de acces public la documente

Cererile de acces public la documentele deținute de inspector vor fi tratate în conformitate cu condițiile și limitele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (7) și în Decizia 2001/937 a Comisiei din 5 decembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (8).

Articolul 19

Comitetul de supraveghere

(1)   Fiind independent de Comitetul de supraveghere, inspectorul stabilește relații de lucru cu acesta pe baza încrederii reciproce și a bunei cooperări.

(2)   Inspectorul consultă Comitetul de supraveghere înainte de a emite o recomandare în conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din prezentele norme.

(3)   Fără a aduce atingere obligației de a asigura confidențialitatea investigațiilor OLAF, chiar și după închiderea acestora, inspectorul informează comitetul cu privire la:

| (i) | toate recomandările emise în urma avizului comitetului; |
| --- | --- |

(i)

toate recomandările emise în urma avizului comitetului;

| (ii) | eventuale probleme sistemice constatate în urma evaluării plângerilor; |
| --- | --- |

(ii)

eventuale probleme sistemice constatate în urma evaluării plângerilor;

| (iii) | recomandările cărora directorul general al OLAF nu le-a dat curs. |
| --- | --- |

(iii)

recomandările cărora directorul general al OLAF nu le-a dat curs.

Articolul 20

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 16 noiembrie 2022.

Julia LAFFRANQUE

Inspectorul de garanții procedurale

---

(1)  JO L 248, 18.9.2013, p. 1.

1

(2)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor Oficiului European de Luptă Antifraudă (JO L 437, 28.12.2020, p. 49).

3

(4)  Articolul 15 din Regulamentul OLAF.

4

(5)  Articolul 9b alineatul (2) prevede: „Plângerile se depun în termen de o lună de la data la care autorul plângerii a luat cunoștință de faptele pertinente care constituie o presupusă încălcare a garanțiilor procedurale sau a normelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol. În orice caz, plângerile nu pot fi depuse mai târziu de o lună de la data încheierii investigației. Cu toate acestea, plângerile care privesc perioada de preaviz și termenul menționate la articolul 9 alineatele (2) și (4) se depun înainte de expirarea perioadei de preaviz de 10 zile sau a termenului de 10 zile menționat la dispozițiile respective.”

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE, JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

7

(8)  JO L 345, 29.12.2001, p. 94.

8

---