# Europeiska unionens C 20/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 20 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången20 januari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 20

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången20 januari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2023/C 20/01 | Rådets rekommendation av den 8 december 2022 om en unionsomfattande samordnad strategi för att stärka den kritiska infrastrukturens motståndskraft (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2023/C 20/01

Rådets rekommendation av den 8 december 2022 om en unionsomfattande samordnad strategi för att stärka den kritiska infrastrukturens motståndskraft (
  1
  )

1

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 20/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  ) | 12 |
| 2023/C 20/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 20/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  ) | 14 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 20/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  )

1

12

2023/C 20/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  )

1

13

2023/C 20/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 20/05 | Eurons växelkurs – 19 januari 2023 | 15 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 20/05

Eurons växelkurs – 19 januari 2023

15

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 20/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 20/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 18 |
| 2023/C 20/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 20/09 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 21 |
| 2023/C 20/10 | Meddelande till ABDUL REHMAN MAKKI, som genom kommissionens förordning (EU) 2023/140 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 26 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 20/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

2023/C 20/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

18

2023/C 20/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 20/09

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

21

2023/C 20/10

Meddelande till ABDUL REHMAN MAKKI, som genom kommissionens förordning (EU) 2023/140 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 8 december 2022

om en unionsomfattande samordnad strategi för att stärka den kritiska infrastrukturens motståndskraft

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 och artikel 292 första och andra meningarna,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att säkra den inre marknadens funktion ligger det i alla medlemsstaters och hela unionens intresse att tydligt identifiera och skydda relevant kritisk infrastruktur som tillhandahåller samhällsviktiga tjänster inom den marknaden, särskilt i nyckelsektorer såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden samt kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse (1) där störningar skulle kunna få en betydande inverkan på andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att säkra den inre marknadens funktion ligger det i alla medlemsstaters och hela unionens intresse att tydligt identifiera och skydda relevant kritisk infrastruktur som tillhandahåller samhällsviktiga tjänster inom den marknaden, särskilt i nyckelsektorer såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden samt kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse (1) där störningar skulle kunna få en betydande inverkan på andra medlemsstater.

| (2) | Denna rekommendation, som är en icke-bindande akt, visar medlemsstaternas politiska vilja att samarbeta och deras engagemang för de rekommenderade åtgärderna, vilket framhålls i en fempunktsplan som Europeiska kommissionens ordförande utfärdat, samtidigt som medlemsstaternas befogenheter respekteras fullt ut. Denna rekommendation påverkar inte skyddet av medlemsstaternas väsentliga intressen i fråga om nationell och allmän säkerhet eller försvar, och ingen medlemsstat bör förväntas lämna ut information som inverkar negativt på dessa intressen. |
| --- | --- |

(2)

Denna rekommendation, som är en icke-bindande akt, visar medlemsstaternas politiska vilja att samarbeta och deras engagemang för de rekommenderade åtgärderna, vilket framhålls i en fempunktsplan som Europeiska kommissionens ordförande utfärdat, samtidigt som medlemsstaternas befogenheter respekteras fullt ut. Denna rekommendation påverkar inte skyddet av medlemsstaternas väsentliga intressen i fråga om nationell och allmän säkerhet eller försvar, och ingen medlemsstat bör förväntas lämna ut information som inverkar negativt på dessa intressen.

| (3) | Det primära ansvaret för att säkerställa den kritiska infrastrukturens säkerhet och tillhandahållande av samhällsviktiga tjänster vilar på medlemsstaterna och deras operatörer av kritisk infrastruktur, men det är lämpligt med ökad samordning på unionsnivå, särskilt mot bakgrund av föränderliga hot som kan påverka flera medlemsstater samtidigt, såsom Rysslands anfallskrig mot Ukraina och hybridkampanjer mot medlemsstater, eller påverka motståndskraften och funktionen hos unionens ekonomi, inre marknad och samhälle som helhet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas kritisk infrastruktur utanför medlemsstaternas territorium, såsom kritisk undervattensinfrastruktur eller infrastruktur för havsbaserad energi. |
| --- | --- |

(3)

Det primära ansvaret för att säkerställa den kritiska infrastrukturens säkerhet och tillhandahållande av samhällsviktiga tjänster vilar på medlemsstaterna och deras operatörer av kritisk infrastruktur, men det är lämpligt med ökad samordning på unionsnivå, särskilt mot bakgrund av föränderliga hot som kan påverka flera medlemsstater samtidigt, såsom Rysslands anfallskrig mot Ukraina och hybridkampanjer mot medlemsstater, eller påverka motståndskraften och funktionen hos unionens ekonomi, inre marknad och samhälle som helhet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas kritisk infrastruktur utanför medlemsstaternas territorium, såsom kritisk undervattensinfrastruktur eller infrastruktur för havsbaserad energi.

| (4) | I sina slutsatser av den 20–21 oktober 2022 fördömde Europeiska rådet i starka ordalag sabotagen mot kritisk infrastruktur, till exempel mot Nord Stream-ledningarna, och förklarade att unionen kommer att bemöta varje avsiktlig störning av kritisk infrastruktur eller andra hybridåtgärder med enade och beslutsamma motåtgärder. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser av den 20–21 oktober 2022 fördömde Europeiska rådet i starka ordalag sabotagen mot kritisk infrastruktur, till exempel mot Nord Stream-ledningarna, och förklarade att unionen kommer att bemöta varje avsiktlig störning av kritisk infrastruktur eller andra hybridåtgärder med enade och beslutsamma motåtgärder.

| (5) | Med tanke på hur snabbt hotbilden förändras bör åtgärder för stärkt motståndskraft vidtas som en prioritet inom nyckelsektorer såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden och inom andra relevanta sektorer som medlemsstaterna identifierar. Sådana åtgärder bör inriktas på att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur med beaktande av relevanta risker, särskilt kaskadeffekter, störningar i leveranskedjorna, beroende, klimatförändringarnas effekter, opålitliga leverantörer och partner samt hybridhot och hybridkampanjer, inbegripet utländsk informationsmanipulering och inblandning. Med tanke på de möjliga konsekvenserna vad gäller nationell kritisk infrastruktur bör prioritet ges åt kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla sådana åtgärder för stärkt motståndskraft, när så är lämpligt och så snart som möjligt, och samtidigt bibehålla den strategi som anges i den framväxande rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på hur snabbt hotbilden förändras bör åtgärder för stärkt motståndskraft vidtas som en prioritet inom nyckelsektorer såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden och inom andra relevanta sektorer som medlemsstaterna identifierar. Sådana åtgärder bör inriktas på att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur med beaktande av relevanta risker, särskilt kaskadeffekter, störningar i leveranskedjorna, beroende, klimatförändringarnas effekter, opålitliga leverantörer och partner samt hybridhot och hybridkampanjer, inbegripet utländsk informationsmanipulering och inblandning. Med tanke på de möjliga konsekvenserna vad gäller nationell kritisk infrastruktur bör prioritet ges åt kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla sådana åtgärder för stärkt motståndskraft, när så är lämpligt och så snart som möjligt, och samtidigt bibehålla den strategi som anges i den framväxande rättsliga ramen.

| (6) | Skyddet av europeisk kritisk infrastruktur inom energi- och transportsektorerna regleras för närvarande av rådets direktiv 2008/114/EG (2), och säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen med inriktning på cyberrelaterade hot säkerställs genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3). I syfte att säkerställa en högre gemensam nivå av motståndskraft och skydd avseende kritisk infrastruktur, cybersäkerhet och finansmarknaden ändras och kompletteras den befintliga rättsliga ramen genom antagandet av nya regler som är tillämpliga på kritiska entiteter (CER-direktivet), skärpta regler för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS 2-direktivet) och nya regler om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (DORA-förordningen). |
| --- | --- |

(6)

Skyddet av europeisk kritisk infrastruktur inom energi- och transportsektorerna regleras för närvarande av rådets direktiv 2008/114/EG (2), och säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen med inriktning på cyberrelaterade hot säkerställs genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3). I syfte att säkerställa en högre gemensam nivå av motståndskraft och skydd avseende kritisk infrastruktur, cybersäkerhet och finansmarknaden ändras och kompletteras den befintliga rättsliga ramen genom antagandet av nya regler som är tillämpliga på kritiska entiteter (CER-direktivet), skärpta regler för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS 2-direktivet) och nya regler om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (DORA-förordningen).

| (7) | Medlemsstaterna bör, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt, använda alla tillgängliga verktyg för att agera och bidra till att stärka den fysiska motståndskraften och cyberresiliensen. I detta avseende bör kritisk infrastruktur anses omfatta relevant kritisk infrastruktur som identifierats av en medlemsstat på nationell nivå eller som klassificerats som europeisk kritisk infrastruktur enligt direktiv 2008/114/EG samt kritiska entiteter som ska identifieras enligt CER-direktivet eller, i förekommande fall, entiteter som omfattas av NIS 2-direktivet. Begreppet ”motståndskraft” bör förstås som syftande på en kritisk infrastrukturs förmåga att förebygga, skydda mot, reagera på, stå emot, mildra, absorbera, anpassa sig till eller återhämta sig från händelser som innebär en betydande störning av, eller som skulle kunna leda till en betydande störning av, tillhandahållandet av samhällsviktiga tjänster på den inre marknaden, dvs. tjänster som är avgörande för upprätthållandet av centrala samhällsfunktioner och ekonomiska funktioner, den allmänna säkerheten och tryggheten, befolkningens hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt, använda alla tillgängliga verktyg för att agera och bidra till att stärka den fysiska motståndskraften och cyberresiliensen. I detta avseende bör kritisk infrastruktur anses omfatta relevant kritisk infrastruktur som identifierats av en medlemsstat på nationell nivå eller som klassificerats som europeisk kritisk infrastruktur enligt direktiv 2008/114/EG samt kritiska entiteter som ska identifieras enligt CER-direktivet eller, i förekommande fall, entiteter som omfattas av NIS 2-direktivet. Begreppet ”motståndskraft” bör förstås som syftande på en kritisk infrastrukturs förmåga att förebygga, skydda mot, reagera på, stå emot, mildra, absorbera, anpassa sig till eller återhämta sig från händelser som innebär en betydande störning av, eller som skulle kunna leda till en betydande störning av, tillhandahållandet av samhällsviktiga tjänster på den inre marknaden, dvs. tjänster som är avgörande för upprätthållandet av centrala samhällsfunktioner och ekonomiska funktioner, den allmänna säkerheten och tryggheten, befolkningens hälsa och miljön.

| (8) | Nationella experter bör sammankallas i syfte att samordna arbetet för att uppnå en högre gemensam nivå på motståndskraften hos och skyddet av kritisk infrastruktur, vilket ska ske med hjälp av de nya reglerna för kritiska entiteter. Detta samordnade arbete skulle möjliggöra samarbete mellan medlemsstater och informationsutbyte om verksamheter såsom utarbetande av metoder för att identifiera samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Kommissionen har redan börjat sammankalla dessa experter och underlätta deras arbete, och avser att fortsätta göra detta. När CER-direktivet har trätt i kraft, och en grupp för kritiska entiteters motståndskraft har inrättats inom ramen för det direktivet, bör denna grupp fortsätta med sådant föregripande arbete i enlighet med sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Nationella experter bör sammankallas i syfte att samordna arbetet för att uppnå en högre gemensam nivå på motståndskraften hos och skyddet av kritisk infrastruktur, vilket ska ske med hjälp av de nya reglerna för kritiska entiteter. Detta samordnade arbete skulle möjliggöra samarbete mellan medlemsstater och informationsutbyte om verksamheter såsom utarbetande av metoder för att identifiera samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Kommissionen har redan börjat sammankalla dessa experter och underlätta deras arbete, och avser att fortsätta göra detta. När CER-direktivet har trätt i kraft, och en grupp för kritiska entiteters motståndskraft har inrättats inom ramen för det direktivet, bör denna grupp fortsätta med sådant föregripande arbete i enlighet med sina arbetsuppgifter.

| (9) | Med tanke på den förändrade hotbilden bör möjligheterna att stresstesta kritisk infrastruktur på nationell nivå vidareutvecklas eftersom sådana tester skulle kunna vara användbara för att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur. När det gäller energisektorns särskilda betydelse, och de unionsomfattande konsekvenser som eventuella störningar inom denna skulle få, skulle denna sektor kunna dra störst nytta av att stresstester genomförs på grundval av gemensamt överenskomna principer. Sådana stresstester faller under medlemsstaternas behörighet, och medlemsstaterna bör uppmuntra och stödja operatörer av kritisk infrastruktur så att de genomför sådana stresstester, om de bedöms vara till nytta och överensstämma med deras nationella rättsliga ramar. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den förändrade hotbilden bör möjligheterna att stresstesta kritisk infrastruktur på nationell nivå vidareutvecklas eftersom sådana tester skulle kunna vara användbara för att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur. När det gäller energisektorns särskilda betydelse, och de unionsomfattande konsekvenser som eventuella störningar inom denna skulle få, skulle denna sektor kunna dra störst nytta av att stresstester genomförs på grundval av gemensamt överenskomna principer. Sådana stresstester faller under medlemsstaternas behörighet, och medlemsstaterna bör uppmuntra och stödja operatörer av kritisk infrastruktur så att de genomför sådana stresstester, om de bedöms vara till nytta och överensstämma med deras nationella rättsliga ramar.

| (10) | För att säkerställa ett samordnat och ändamålsenligt svar på nuvarande och förväntade hot uppmanas kommissionen att ge ytterligare stöd till medlemsstaterna, särskilt genom att tillhandahålla relevant information i form av genomgångar, icke-bindande handböcker och vägledningar. Europeiska utrikestjänsten bör, särskilt genom EU:s underrättelse- och lägescentral och dess enhet för hybridhot, med stöd av Europeiska unionens militära stabs (EUMS) underrättelsedirektorat inom ramen för den gemensamma kapaciteten för underrättelseanalys (SIAC), tillhandahålla hotbildsbedömningar. Kommissionen uppmanas också att i samarbete med medlemsstaterna verka för att unionsfinansierade forsknings- och innovationsprojekt utnyttjas. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa ett samordnat och ändamålsenligt svar på nuvarande och förväntade hot uppmanas kommissionen att ge ytterligare stöd till medlemsstaterna, särskilt genom att tillhandahålla relevant information i form av genomgångar, icke-bindande handböcker och vägledningar. Europeiska utrikestjänsten bör, särskilt genom EU:s underrättelse- och lägescentral och dess enhet för hybridhot, med stöd av Europeiska unionens militära stabs (EUMS) underrättelsedirektorat inom ramen för den gemensamma kapaciteten för underrättelseanalys (SIAC), tillhandahålla hotbildsbedömningar. Kommissionen uppmanas också att i samarbete med medlemsstaterna verka för att unionsfinansierade forsknings- och innovationsprojekt utnyttjas.

| (11) | Genom det allt större ömsesidiga beroendet mellan fysisk och digital infrastruktur kan skadlig cyberverksamhet som riktar sig mot kritiska områden leda till störningar eller skador på fysisk infrastruktur, och sabotage av fysisk infrastruktur kan göra digitala tjänster otillgängliga. Medlemsstaterna uppmanas att påskynda det förberedande arbetet för att införliva och tillämpa den nya rättsliga ramen för kritiska entiteter och den stärkta rättsliga ramen för cybersäkerhet på grundval av erfarenheterna från den samarbetsgrupp som inrättats genom direktiv (EU) 2016/1148 (samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet), så snart som möjligt och med beaktande av införlivandefristerna och av att sådant förberedande arbete bör fortskrida parallellt och samstämmigt. |
| --- | --- |

(11)

Genom det allt större ömsesidiga beroendet mellan fysisk och digital infrastruktur kan skadlig cyberverksamhet som riktar sig mot kritiska områden leda till störningar eller skador på fysisk infrastruktur, och sabotage av fysisk infrastruktur kan göra digitala tjänster otillgängliga. Medlemsstaterna uppmanas att påskynda det förberedande arbetet för att införliva och tillämpa den nya rättsliga ramen för kritiska entiteter och den stärkta rättsliga ramen för cybersäkerhet på grundval av erfarenheterna från den samarbetsgrupp som inrättats genom direktiv (EU) 2016/1148 (samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet), så snart som möjligt och med beaktande av införlivandefristerna och av att sådant förberedande arbete bör fortskrida parallellt och samstämmigt.

| (12) | Utöver att stärka beredskapen är det också viktigt att förbättra förmågan att reagera snabbt och ändamålsenligt vid en störning av samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Därför innehåller denna rekommendation åtgärder på både unionsnivå och nationell nivå, inbegripet genom att betona den stödjande roll och det mervärde som kan erhållas genom införande av förstärkt samarbete och informationsutbyte inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (4), och användning av relevanta tillgångar i unionens rymdprogram, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (5). |
| --- | --- |

(12)

Utöver att stärka beredskapen är det också viktigt att förbättra förmågan att reagera snabbt och ändamålsenligt vid en störning av samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Därför innehåller denna rekommendation åtgärder på både unionsnivå och nationell nivå, inbegripet genom att betona den stödjande roll och det mervärde som kan erhållas genom införande av förstärkt samarbete och informationsutbyte inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (4), och användning av relevanta tillgångar i unionens rymdprogram, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (5).

| (13) | Kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) och samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet ska i samarbete med relevanta civila och militära organ och byråer och etablerade nätverk, däribland Europeiska kontaktnätverket för cyberkriser (EU-CyCLONe), göra en riskbedömning och utarbeta riskscenarier. Som en uppföljning av den gemensamma uppmaningen från ministermötet i Nevers genomförs dessutom en sådan riskbedömning för närvarande av samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet med stöd av kommissionen och Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och i samarbete med Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec). Dessa två arbetsuppgifter kommer att vara samstämmiga och samordnas med arbetet med att utarbeta scenarier inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, inbegripet cybersäkerhetshändelser och deras konkreta konsekvenser, som för närvarande håller på att utarbetas av kommissionen och medlemsstaterna. Av skäl som hänför sig till effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet, och för en korrekt tillämpning av denna rekommendation, ska resultaten av detta arbete återspeglas på nationell nivå. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) och samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet ska i samarbete med relevanta civila och militära organ och byråer och etablerade nätverk, däribland Europeiska kontaktnätverket för cyberkriser (EU-CyCLONe), göra en riskbedömning och utarbeta riskscenarier. Som en uppföljning av den gemensamma uppmaningen från ministermötet i Nevers genomförs dessutom en sådan riskbedömning för närvarande av samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet med stöd av kommissionen och Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och i samarbete med Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec). Dessa två arbetsuppgifter kommer att vara samstämmiga och samordnas med arbetet med att utarbeta scenarier inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, inbegripet cybersäkerhetshändelser och deras konkreta konsekvenser, som för närvarande håller på att utarbetas av kommissionen och medlemsstaterna. Av skäl som hänför sig till effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet, och för en korrekt tillämpning av denna rekommendation, ska resultaten av detta arbete återspeglas på nationell nivå.

| (14) | I syfte att omedelbart stärka beredskapen och kapaciteten att hantera en storskalig cybersäkerhetsincident har kommissionen inrättat ett kortsiktigt program för att stödja medlemsstaterna genom ytterligare anslag till Enisa. Till de tjänster som föreslås hör bland annat beredskapsåtgärder, såsom penetrationstester av entiteter för att upptäcka sårbarheter. Programmet kan även förbättra möjligheterna att bistå medlemsstaterna i händelse av en storskalig cybersäkerhetsincident som påverkar kritiska entiteter. Detta är ett första steg i linje med rådets slutsatser av den 23 maj 2022 om utvecklingen av Europeiska unionens arbete på cyberområdet (rådets slutsatser om EU:s arbete på cyberområdet), i vilka kommissionen uppmanades att lägga fram ett förslag om en fond för hantering av cybersäkerhetsincidenter. Medlemsstaterna bör dra full nytta av dessa möjligheter i enlighet med gällande krav och uppmanas att fortsätta med arbetet med unionens hantering av cyberkriser, i synnerhet genom att regelbundet övervaka och utvärdera framstegen med genomförandet av den färdplan för hantering av cyberkriser som nyligen utarbetats av rådet. Den färdplanen är ett levande dokument och bör vid behov ses över och uppdateras. |
| --- | --- |

(14)

I syfte att omedelbart stärka beredskapen och kapaciteten att hantera en storskalig cybersäkerhetsincident har kommissionen inrättat ett kortsiktigt program för att stödja medlemsstaterna genom ytterligare anslag till Enisa. Till de tjänster som föreslås hör bland annat beredskapsåtgärder, såsom penetrationstester av entiteter för att upptäcka sårbarheter. Programmet kan även förbättra möjligheterna att bistå medlemsstaterna i händelse av en storskalig cybersäkerhetsincident som påverkar kritiska entiteter. Detta är ett första steg i linje med rådets slutsatser av den 23 maj 2022 om utvecklingen av Europeiska unionens arbete på cyberområdet (rådets slutsatser om EU:s arbete på cyberområdet), i vilka kommissionen uppmanades att lägga fram ett förslag om en fond för hantering av cybersäkerhetsincidenter. Medlemsstaterna bör dra full nytta av dessa möjligheter i enlighet med gällande krav och uppmanas att fortsätta med arbetet med unionens hantering av cyberkriser, i synnerhet genom att regelbundet övervaka och utvärdera framstegen med genomförandet av den färdplan för hantering av cyberkriser som nyligen utarbetats av rådet. Den färdplanen är ett levande dokument och bör vid behov ses över och uppdateras.

| (15) | Globala undervattenskablar för kommunikation är av grundläggande betydelse för konnektiviteten globalt och inom EU. Den betydande längden på sådana kablar och det faktum att de är anlagda på havsbottnen gör det utomordentligt svårt att övervaka merparten av kabelnätets delar under vattnet. Den gemensamma jurisdiktionen och andra jurisdiktionsfrågor gällande sådana kablar är ett särskilt argument för europeiskt och internationellt samarbete när det gäller skydd och återställande av infrastruktur. Det är därför nödvändigt att komplettera pågående och planerade riskbedömningar av den digitala och fysiska infrastruktur som ligger till grund för digitala tjänster med särskilda riskbedömningar och alternativ när det gäller riskreducerande åtgärder inriktade på undervattenskablar. Medlemsstaterna uppmanar kommissionen att genomföra studier för ändamålet och informera medlemsstaterna om resultaten av dessa. |
| --- | --- |

(15)

Globala undervattenskablar för kommunikation är av grundläggande betydelse för konnektiviteten globalt och inom EU. Den betydande längden på sådana kablar och det faktum att de är anlagda på havsbottnen gör det utomordentligt svårt att övervaka merparten av kabelnätets delar under vattnet. Den gemensamma jurisdiktionen och andra jurisdiktionsfrågor gällande sådana kablar är ett särskilt argument för europeiskt och internationellt samarbete när det gäller skydd och återställande av infrastruktur. Det är därför nödvändigt att komplettera pågående och planerade riskbedömningar av den digitala och fysiska infrastruktur som ligger till grund för digitala tjänster med särskilda riskbedömningar och alternativ när det gäller riskreducerande åtgärder inriktade på undervattenskablar. Medlemsstaterna uppmanar kommissionen att genomföra studier för ändamålet och informera medlemsstaterna om resultaten av dessa.

| (16) | Energi- och transportsektorerna kan också påverkas av hot mot digital infrastruktur, till exempel då energiteknik innehåller digitala komponenter. Säkerheten i därmed sammanhängande leveranskedjor är viktig för kontinuiteten i tillhandahållandet av samhällsviktiga tjänster och för den strategiska kontrollen av kritisk infrastruktur inom energisektorn. Dessa omständigheter bör beaktas när åtgärder i enlighet med denna rekommendation vidtas för att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(16)

Energi- och transportsektorerna kan också påverkas av hot mot digital infrastruktur, till exempel då energiteknik innehåller digitala komponenter. Säkerheten i därmed sammanhängande leveranskedjor är viktig för kontinuiteten i tillhandahållandet av samhällsviktiga tjänster och för den strategiska kontrollen av kritisk infrastruktur inom energisektorn. Dessa omständigheter bör beaktas när åtgärder i enlighet med denna rekommendation vidtas för att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur.

| (17) | Den växande betydelse som rymdinfrastruktur, rymdrelaterade marktillgångar – inbegripet produktionsanläggningar – och rymdbaserade tjänster har för säkerhetsrelaterad verksamhet gör det mycket viktigt att säkerställa att unionens rymd och dess markbaserade tillgångar och tjänster är motståndskraftiga och skyddas inom EU. Av samma skäl är det också viktigt att, inom ramen för denna rekommendation, på ett mer strukturerat sätt dra nytta av de rymdbaserade data och tjänster som tillhandahålls av rymdsystem och rymdprogram för att övervaka, spåra och skydda kritisk infrastruktur inom andra sektorer. EU:s kommande rymdstrategi för säkerhet och försvar kommer i detta sammanhang att innehålla förslag till lämpliga åtgärder, vilka bör beaktas vid genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

(17)

Den växande betydelse som rymdinfrastruktur, rymdrelaterade marktillgångar – inbegripet produktionsanläggningar – och rymdbaserade tjänster har för säkerhetsrelaterad verksamhet gör det mycket viktigt att säkerställa att unionens rymd och dess markbaserade tillgångar och tjänster är motståndskraftiga och skyddas inom EU. Av samma skäl är det också viktigt att, inom ramen för denna rekommendation, på ett mer strukturerat sätt dra nytta av de rymdbaserade data och tjänster som tillhandahålls av rymdsystem och rymdprogram för att övervaka, spåra och skydda kritisk infrastruktur inom andra sektorer. EU:s kommande rymdstrategi för säkerhet och försvar kommer i detta sammanhang att innehålla förslag till lämpliga åtgärder, vilka bör beaktas vid genomförandet av denna rekommendation.

| (18) | Samarbete på internationell nivå behövs också för att på ett ändamålsenligt sätt hantera risker för kritisk infrastruktur, bland annat i internationella vatten. Medlemsstaterna uppmanas därför att samarbeta med kommissionen och den höga representanten för att vidta vissa åtgärder i riktning mot ett sådant samarbete, med beaktande av att sådana åtgärder bara får vidtas i enlighet med deras respektive uppgifter och ansvarsområden enligt unionsrätten, i synnerhet bestämmelserna i fördragen om yttre förbindelser. |
| --- | --- |

(18)

Samarbete på internationell nivå behövs också för att på ett ändamålsenligt sätt hantera risker för kritisk infrastruktur, bland annat i internationella vatten. Medlemsstaterna uppmanas därför att samarbeta med kommissionen och den höga representanten för att vidta vissa åtgärder i riktning mot ett sådant samarbete, med beaktande av att sådana åtgärder bara får vidtas i enlighet med deras respektive uppgifter och ansvarsområden enligt unionsrätten, i synnerhet bestämmelserna i fördragen om yttre förbindelser.

| (19) | Som fastställs i dess meddelande av den 15 februari 2022Kommissionens bidrag till det europeiska försvaret, till stöd för En strategisk kompass för säkerhet och försvar – För ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet kommer kommissionen att bedöma utgångsvärdena för sektorsspecifik hybridresiliens i samarbete med den höga representanten och medlemsstaterna genom att senast 2023 identifiera brister och behov samt vad som behöver göras för att åtgärda dem. Detta initiativ bör ligga till grund för arbetet inom ramen för denna rekommendation och bidra till att öka utbytet av information och samordningen av åtgärder som syftar till att stärka motståndskraften hos bland annat kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(19)

Som fastställs i dess meddelande av den 15 februari 2022Kommissionens bidrag till det europeiska försvaret, till stöd för En strategisk kompass för säkerhet och försvar – För ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet kommer kommissionen att bedöma utgångsvärdena för sektorsspecifik hybridresiliens i samarbete med den höga representanten och medlemsstaterna genom att senast 2023 identifiera brister och behov samt vad som behöver göras för att åtgärda dem. Detta initiativ bör ligga till grund för arbetet inom ramen för denna rekommendation och bidra till att öka utbytet av information och samordningen av åtgärder som syftar till att stärka motståndskraften hos bland annat kritisk infrastruktur.

| (20) | I EU:s strategi för sjöfartsskydd från 2014 och dess reviderade handlingsplan efterlystes ökat skydd för kritisk sjöfartsinfrastruktur, inbegripet undervattensinfrastruktur, och i synnerhet sjötransport-, energi- och kommunikationsinfrastruktur, bland annat genom en förbättrad maritim lägesbild genom ökad driftskompatibilitet och effektivare informationsutbyte (obligatoriskt och frivilligt). Den strategin och den handlingsplanen håller för närvarande på att uppdateras och kommer att innehålla stärkta åtgärder som syftar till att skydda kritisk sjöfartsinfrastruktur. Dessa åtgärder bör komplettera denna rekommendation. |
| --- | --- |

(20)

I EU:s strategi för sjöfartsskydd från 2014 och dess reviderade handlingsplan efterlystes ökat skydd för kritisk sjöfartsinfrastruktur, inbegripet undervattensinfrastruktur, och i synnerhet sjötransport-, energi- och kommunikationsinfrastruktur, bland annat genom en förbättrad maritim lägesbild genom ökad driftskompatibilitet och effektivare informationsutbyte (obligatoriskt och frivilligt). Den strategin och den handlingsplanen håller för närvarande på att uppdateras och kommer att innehålla stärkta åtgärder som syftar till att skydda kritisk sjöfartsinfrastruktur. Dessa åtgärder bör komplettera denna rekommendation.

| (21) | En stärkt motståndskraft hos kritisk infrastruktur bidrar till bredare insatser för att motverka hybridhot och hybridkampanjer mot unionen och dess medlemsstater. Denna rekommendation bygger vidare på det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser. Åtgärd 1 i den gemensamma ramen, dvs. undersökning av risker i samband med hybridhot, spelar en viktig roll när det gäller att identifiera sårbarheter som kan påverka nationella och alleuropeiska strukturer och nätverk. Dessutom kommer genomförandet av rådets slutsatser av den 21 juni 2022 om en ram för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer att möjliggöra en kraftfullare samordnad insats genom tillämpning av EU:s verktygslåda för hantering av hybridhot på alla berörda områden. |
| --- | --- |

(21)

En stärkt motståndskraft hos kritisk infrastruktur bidrar till bredare insatser för att motverka hybridhot och hybridkampanjer mot unionen och dess medlemsstater. Denna rekommendation bygger vidare på det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser. Åtgärd 1 i den gemensamma ramen, dvs. undersökning av risker i samband med hybridhot, spelar en viktig roll när det gäller att identifiera sårbarheter som kan påverka nationella och alleuropeiska strukturer och nätverk. Dessutom kommer genomförandet av rådets slutsatser av den 21 juni 2022 om en ram för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer att möjliggöra en kraftfullare samordnad insats genom tillämpning av EU:s verktygslåda för hantering av hybridhot på alla berörda områden.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

KAPITEL I: SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH PRIORITERING

| 1. | I denna rekommendation fastställs en rad riktade åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att stödja och stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur, på frivillig basis, med fokus på kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse och inom identifierade nyckelsektorer, såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden. Dessa riktade åtgärder består av ökad beredskap, ökade insatser och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Information som utbyts i syfte att uppfylla målen för denna rekommendation och som är konfidentiell enligt unionsbestämmelser och nationella bestämmelser samt bestämmelser om affärshemligheter bör utbytas med kommissionen och andra relevanta myndigheter endast när sådant utbyte är nödvändigt för att tillämpa denna rekommendation. Denna rekommendation påverkar inte skyddet av medlemsstaternas väsentliga intressen i fråga om nationell och allmän säkerhet eller försvar, och ingen medlemsstat bör förväntas lämna ut information som går emot dessa intressen. |
| --- | --- |

2.

KAPITEL II: ÖKAD BEREDSKAP

Åtgärder på medlemsstatsnivå

| 3. | Medlemsstaterna bör överväga en allriskstrategi när de uppdaterar sina riskbedömningar eller sina befintliga likvärdiga analyser, i linje med den föränderliga karaktären hos de nuvarande hoten mot deras kritiska infrastruktur, särskilt inom identifierade nyckelsektorer och, om möjligt, inom alla sektorer som omfattas av kommande nya rättsliga ramar som är tillämpliga på kritiska entiteter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemsstaterna uppmanas att påskynda det förberedande arbetet och anta åtgärder för stärkt motståndskraft, där så är möjligt, i enlighet med den kommande rättsliga ramen för kritiska entiteter, med särskilt fokus på samarbete och utbyte av relevant information mellan medlemsstaterna och med kommissionen, på identifiering av kritiska entiteter med stor gränsöverskridande betydelse och på ökat stöd till identifierade kritiska entiteter för att förbättra deras motståndskraft. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Medlemsstaterna bör ge stöd till utbildning av experter och övningar och utbyte av bästa praxis och lärdomar. Medlemsstaterna bör uppmuntra experter att delta i befintliga utbildningsplattformar, både nationella och internationella, till exempel inom ramen för unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterna bör uppmuntra och stödja operatörer av kritisk infrastruktur, åtminstone inom energisektorn, att genomföra stresstester i enlighet med gemensamt överenskomna principer på unionsnivå i fall där detta är fördelaktigt. Stresstesterna bör syfta till att bedöma den kritiska infrastrukturens motståndskraft mot antagonistiska hot orsakade av människan. Medlemsstaterna bör därför sträva efter att identifiera relevant kritisk infrastruktur för testning och samråda med relevanta operatörer av kritisk infrastruktur så snart som möjligt och senast i slutet av det första kvartalet 2023. Dessutom bör medlemsstaterna stödja operatörerna av kritisk infrastruktur så att de gör dessa tester så snart som möjligt och strävar efter att slutföra dem senast före utgången av 2023, i enlighet med nationell lagstiftning. Rådet har för avsikt att utvärdera läget i fråga om stresstester senast i slutet av april 2023. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hoten mot kritisk infrastruktur förändras snabbt, och det är därför av avgörande betydelse att upprätthålla en hög skyddsnivå. Medlemsstaterna uppmuntras att anslå tillräckliga finansiella resurser för att stärka kapaciteten hos sina relevanta nationella myndigheter och att stödja dem i syfte att kunna stärka den kritiska infrastrukturens motståndskraft. Medlemsstaterna uppmuntras också att anslå tillräckliga finansiella resurser till de myndigheter som ansvarar för hanteringen av storskaliga cybersäkerhetsincidenter för att stödja dem och att säkerställa att deras enheter för hantering av it-säkerhetsincidenter (CSIRT) och behöriga myndigheter till fullo mobiliseras i CSIRT-nätverket respektive EU-CyCLONe. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Medlemsstaterna uppmanas att, i enlighet med tillämpliga krav, utnyttja potentiella finansieringsmöjligheter på unionsnivå och nationell nivå för att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur i unionen för sig själva, och även att uppmuntra operatörerna av kritisk infrastruktur att utnyttja sådana finansieringsmöjligheter, inbegripet till exempel transeuropeiska nät, mot alla typer av betydande hot, särskilt inom ramen för de program som finansieras av Fonden för inre säkerhet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 (6), Europeiska regionala utvecklingsfonden, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 (7), unionens civilskyddsmekanism och kommissionens REPowerEU-plan. Medlemsstaterna uppmuntras också att på bästa sätt utnyttja resultaten av relevanta projekt inom ramen för forskningsprogrammen, såsom Horisont Europa, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | När det gäller kommunikations- och nätinfrastrukturen i unionen uppmanas samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet att, i enlighet med artikel 11 i direktiv (EU) 2016/1148, påskynda sitt pågående arbete på grundval av den gemensamma uppmaningen från ministermötet i Nevers med en riktad riskbedömning, och gruppen bör lägga fram de första rekommendationerna så snart som möjligt. Den riskbedömningen bör tillföra information till det pågående sektorsövergripande arbetet med den cyberriskbedömning och de cyberriskscenarier som efterfrågades i rådets slutsatser om EU:s arbete på cyberområdet. Detta arbete bör utföras genom att man säkerställer samstämmighet och komplementaritet med det arbete som utförs av samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet när det gäller säkerhet i leveranskedjan för informations- och kommunikationsteknik samt av andra relevanta grupper. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet uppmanas också att, med stöd av kommissionen och Enisa, fortsätta sitt arbete med säkerheten i den digitala infrastrukturen, inbegripet avseende undervattensinfrastruktur, nämligen undervattenskablar. Den uppmanas också att påbörja sitt arbete med rymdsektorn, inbegripet genom att vid behov utarbeta policyer och metoder för hantering av cybersäkerhetsrisker som grundar sig på en allriskstrategi och en riskbaserad strategi för operatörer i rymdsektorn i syfte att öka motståndskraften hos markbaserad infrastruktur som stöder tillhandahållandet av rymdbaserade tjänster. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja de tjänster för cybersäkerhetsberedskap som erbjuds i det program för stöd på kort sikt som kommissionen genomför tillsammans med Enisa, till exempel penetrationstester för att identifiera sårbarheter, och de uppmuntras i detta sammanhang att prioritera entiteter som driver kritisk infrastruktur inom sektorerna för energi, digital infrastruktur och transport. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet (ECCC). Medlemsstaterna bör uppmuntra sina nationella samordningscentrum att proaktivt samarbeta med medlemmar i cybersäkerhetsgrupper för att bygga upp kapacitet på unionsnivå och nationell nivå för att bättre kunna stödja leverantörer av samhällsviktiga tjänster. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det är viktigt att medlemsstaterna genomför de åtgärder som rekommenderas i EU:s verktygslåda för 5G-cybersäkerhet och i synnerhet att medlemsstaterna inför restriktioner för högriskleverantörer, med tanke på att förlorad tid kan öka nätens sårbarhet i unionen, och även stärker det fysiska och icke-fysiska skyddet av kritiska och känsliga delar av 5G-näten, bland annat genom strikta åtkomstkontroller. Dessutom bör medlemsstaterna i samarbete med kommissionen bedöma behovet av kompletterande åtgärder för att säkerställa en enhetlig nivå av säkerhet och motståndskraft i 5G-näten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Medlemsstaterna bör tillsammans med kommissionen och Enisa fokusera på att genomföra rådets slutsatser av den 17 oktober 2022 om säkerheten i IKT-leveranskedjan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Medlemsstaterna bör beakta den kommande nätföreskriften avseende cybersäkerhetsaspekter av gränsöverskridande elflöden[...], på grundval av erfarenheterna från genomförandet av direktiv (EU) 2016/1148 och relevant vägledning från samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet, särskilt dess referensdokument om säkerhetsåtgärder för operatörer av samhällsviktiga tjänster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Medlemsstaterna bör utveckla användningen av Copernicus, Galileo och European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos) för övervakning för att förmedla relevant information till de experter som sammankallas i enlighet med punkt 15. Den kapacitet som erbjuds av unionens statliga satellitkommunikation (Govsatcom) inom unionens rymdprogram bör utnyttjas på ett bra sätt för övervakning av kritisk infrastruktur och stöd till krisprognoser och krishantering. |
| --- | --- |

16.

Åtgärder på unionsnivå

| 17. | Dialogen och samarbetet mellan medlemsstaternas utsedda experter och med kommissionen bör stärkas i syfte att stärka den fysiska motståndskraften hos kritisk infrastruktur, särskilt genom att






  a) | bidra till förberedelserna för och utvecklingen och främjandet av gemensamma frivilliga verktyg för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att stärka sådan motståndskraft, inbegripet metoder och riskscenarier, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

bidra till förberedelserna för och utvecklingen och främjandet av gemensamma frivilliga verktyg för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att stärka sådan motståndskraft, inbegripet metoder och riskscenarier,

| b) | stödja medlemsstater vid genomförandet av den nya rättsliga ramen för kritiska entiteter, inbegripet genom att uppmuntra kommissionen att anta den delegerade akten i god tid, |
| --- | --- |

b)

stödja medlemsstater vid genomförandet av den nya rättsliga ramen för kritiska entiteter, inbegripet genom att uppmuntra kommissionen att anta den delegerade akten i god tid,

| c) | stödja genomförandet av de stresstester som avses i punkt 6, på grundval av gemensamma principer, med början i sådana tester som fokuserar på antagonistiska hot orsakade av människan inom energisektorn och därefter inom andra nyckelsektorer, samt ge stöd till och rådgivning om genomförandet av sådana stresstester, på begäran av en medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

stödja genomförandet av de stresstester som avses i punkt 6, på grundval av gemensamma principer, med början i sådana tester som fokuserar på antagonistiska hot orsakade av människan inom energisektorn och därefter inom andra nyckelsektorer, samt ge stöd till och rådgivning om genomförandet av sådana stresstester, på begäran av en medlemsstat,

| d) | utnyttja en säker plattform, så snart en sådan inrättats av kommissionen, för att samla in, utvärdera och, på frivillig basis, utbyta bästa praxis, lärdomar av nationella erfarenheter och annan information om sådan motståndskraft. |
| --- | --- |

d)

utnyttja en säker plattform, så snart en sådan inrättats av kommissionen, för att samla in, utvärdera och, på frivillig basis, utbyta bästa praxis, lärdomar av nationella erfarenheter och annan information om sådan motståndskraft.

Dessa utsedda experter bör i sitt arbete ägna särskild uppmärksamhet åt sektorsövergripande beroenden och kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, och arbetet bör följas upp av rådet och kommissionen när så är lämpligt.

| 18. | Medlemsstaterna uppmuntras att utnyttja det stöd som kommissionen erbjuder, till exempel genom utarbetande av handböcker och vägledningar, såsom utarbetandet av en handbok om skydd av kritisk infrastruktur och offentliga platser mot obemannade luftfartygssystem och verktyg för riskbedömningar. Utrikestjänsten uppmanas att, särskilt genom EU:s underrättelse- och lägescentral och dess enhet för hybridhot, med stöd av EUMS underrättelsedirektorat inom ramen för SIAC, hålla genomgångar om hoten mot kritisk infrastruktur i unionen i syfte att förbättra lägesbilden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Medlemsstaterna bör stödja kommissionens åtgärder för att utnyttja resultaten från projekt om motståndskraften hos kritisk infrastruktur, vilka finansieras genom unionens forsknings- och innovationsprogram. Rådet noterar kommissionens avsikt att, inom ramen för den budget som anslagits till Horisont Europa inom den fleråriga budgetramen för 2021–2027, öka anslagen till sådan motståndskraft, utan att detta inverkar negativt på finansieringen av andra civila säkerhetsrelaterade forsknings- och innovationsprojekt inom ramen för Horisont Europa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | På grundval av de arbetsuppgifter som föreskrivs i rådets slutsatser om EU:s arbete på cyberområdet uppmanas kommissionen, den höga representanten och samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet att, i enlighet med sina respektive uppgifter och ansvarsområden enligt unionsrätten, intensifiera arbetet med relevanta nätverk och civila och militära organ och byråer för att genomföra riskbedömningar och utarbeta scenarier för cybersäkerhetsrisker, med särskild hänsyn till vikten av energi, digital infrastruktur, transport- och rymdinfrastruktur och det ömsesidiga beroendet mellan sektorer och medlemsstater. Detta arbete bör ta hänsyn till de relaterade riskerna för den infrastruktur som dessa sektorer är beroende av. Riskbedömningarna och riskscenarierna kan, om det är fördelaktigt, genomföras regelbundet och bör komplettera, bygga vidare på och undvika överlappning med befintliga eller planerade riskbedömningar inom dessa sektorer och ligga till grund för diskussioner om hur man kan stärka den övergripande motståndskraften hos entiteter som driver kritisk infrastruktur och hantera sårbarheter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen uppmanas att påskynda sin verksamhet i enlighet med sina respektive arbetsuppgifter inom hanteringen av cyberkriser, för att stödja medlemsstaternas beredskap och insatser vid storskaliga cybersäkerhetsincidenter, och i synnerhet






  a) | genomföra, som ett komplement till relevanta riskbedömningar rörande nät- och informationssäkerhet, en heltäckande studie (9) av den undervattensinfrastruktur, nämligen undervattenskablar, som kopplar samman medlemsstaterna såväl som Europa globalt, vars resultat bör förmedlas till medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

21.

a)

genomföra, som ett komplement till relevanta riskbedömningar rörande nät- och informationssäkerhet, en heltäckande studie (9) av den undervattensinfrastruktur, nämligen undervattenskablar, som kopplar samman medlemsstaterna såväl som Europa globalt, vars resultat bör förmedlas till medlemsstaterna,

| b) | stödja medlemsstaternas och unionens institutioners, organs och byråers beredskap för och insatser vid storskaliga cybersäkerhetsincidenter eller större incidenter, i enlighet med den stärkta rättsliga ramen för cybersäkerhet och andra relevanta tillämpliga regler (10), |
| --- | --- |

b)

stödja medlemsstaternas och unionens institutioners, organs och byråers beredskap för och insatser vid storskaliga cybersäkerhetsincidenter eller större incidenter, i enlighet med den stärkta rättsliga ramen för cybersäkerhet och andra relevanta tillämpliga regler (10),

| c) | påskynda arbetet med huvudkonceptet för fonden för hantering av cybersäkerhetsincidenter med en ordentlig diskussion med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

påskynda arbetet med huvudkonceptet för fonden för hantering av cybersäkerhetsincidenter med en ordentlig diskussion med medlemsstaterna.

| 22. | Kommissionen uppmuntras att intensifiera arbetet med framåtblickande föregripande åtgärder, bland annat samarbetet med medlemsstaterna enligt artiklarna 6 och 10 i beslut nr 1313/2013/EU, och i form av beredskapsplanering för att stödja den operativa beredskapen hos Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) och dess insatser vid störningar av kritisk infrastruktur, öka investeringarna i förebyggande strategier och befolkningens beredskap och öka stödet avseende kapacitetsuppbyggnad inom ramen för unionens kunskapsnätverk för civilskydd. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommissionen bör främja användningen av unionens övervakningsresurser (Copernicus, Galileo och Egnos) för att stödja medlemsstaterna i övervakningen av kritisk infrastruktur, och i relevanta fall deras omedelbara närhet, och för att stödja andra övervakningsalternativ som föreskrivs i unionens rymdprogram, såsom ramarna för rymdlägesbild och EU:s rymdövervakning och spårning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | När så är relevant och i enlighet med deras respektive mandat uppmanas unionens byråer och andra relevanta organ att ge stöd i frågor som rör motståndskraften hos kritisk infrastruktur, i synnerhet enligt följande:






  a) | Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) när det gäller informationsinsamling, brottsanalys och utredningsstöd i samband med gränsöverskridande brottsbekämpande åtgärder och, när så är relevant och lämpligt, förmedling av resultaten till medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) när det gäller informationsinsamling, brottsanalys och utredningsstöd i samband med gränsöverskridande brottsbekämpande åtgärder och, när så är relevant och lämpligt, förmedling av resultaten till medlemsstaterna.

| b) | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) när det gäller sjöfartssektorns skydd och säkerhet i unionen, inbegripet sjöövervakningstjänster i frågor som rör sjöfartsskydd och sjösäkerhet. |
| --- | --- |

b)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) när det gäller sjöfartssektorns skydd och säkerhet i unionen, inbegripet sjöövervakningstjänster i frågor som rör sjöfartsskydd och sjösäkerhet.

| c) | Europeiska unionens rymdprogrambyrå (EUSPA) och Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen) kan eventuellt bistå genom insatser inom ramen för unionens rymdprogram. |
| --- | --- |

c)

Europeiska unionens rymdprogrambyrå (EUSPA) och Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen) kan eventuellt bistå genom insatser inom ramen för unionens rymdprogram.

| d) | ECCC skulle när det gäller verksamhet som rör cybersäkerhet, även i samarbete med Enisa, kunna stödja innovation och industripolitik inom cybersäkerhet. |
| --- | --- |

d)

ECCC skulle när det gäller verksamhet som rör cybersäkerhet, även i samarbete med Enisa, kunna stödja innovation och industripolitik inom cybersäkerhet.

KAPITEL III: ÖKADE INSATSER

Åtgärder på medlemsstatsnivå

| 25. | Medlemsstaterna uppmanas att göra följande:






  a) | Fortsätta att samordna sina insatser där detta är relevant och upprätthålla en samlad bild av de sektorsövergripande insatserna vid akuta störningar av samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Detta skulle kunna göras inom ramen för en framtida plan för samordnade insatser vid störningar av kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, befintliga arrangemang för integrerad politisk krishantering (IPCR) för samordning av den politiska reaktionen när det gäller kritisk infrastruktur med gränsöverskridande betydelse, planen för samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter och cyberkriser enligt kommissionens rekommendation (EU) 2017/1584 (11), EU-CyCLONe, ramen för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer och EU:s verktygslåda för hantering av hybridhot vid hybridhot och hybridkampanjer samt systemet för snabbt informationsutbyte vid desinformation. |
| --- | --- | --- |

25.

a)

Fortsätta att samordna sina insatser där detta är relevant och upprätthålla en samlad bild av de sektorsövergripande insatserna vid akuta störningar av samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur. Detta skulle kunna göras inom ramen för en framtida plan för samordnade insatser vid störningar av kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, befintliga arrangemang för integrerad politisk krishantering (IPCR) för samordning av den politiska reaktionen när det gäller kritisk infrastruktur med gränsöverskridande betydelse, planen för samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter och cyberkriser enligt kommissionens rekommendation (EU) 2017/1584 (11), EU-CyCLONe, ramen för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer och EU:s verktygslåda för hantering av hybridhot vid hybridhot och hybridkampanjer samt systemet för snabbt informationsutbyte vid desinformation.

| b) | Öka informationsutbytet på operativ nivå med ERCC inom ramen för unionens civilskyddsmekanism för att förbättra systemet för tidig varning och samordna insatserna inom ramen för civilskyddsmekanismen i händelse av störningar av kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, och på så sätt säkerställa snabbare och av unionen underlättade insatser när det behövs. |
| --- | --- |

b)

Öka informationsutbytet på operativ nivå med ERCC inom ramen för unionens civilskyddsmekanism för att förbättra systemet för tidig varning och samordna insatserna inom ramen för civilskyddsmekanismen i händelse av störningar av kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, och på så sätt säkerställa snabbare och av unionen underlättade insatser när det behövs.

| c) | Stärka sin beredskap att, där så är relevant, via befintliga eller ännu inte utvecklade verktyg reagera på sådana betydande störningar som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

Stärka sin beredskap att, där så är relevant, via befintliga eller ännu inte utvecklade verktyg reagera på sådana betydande störningar som avses i led a.

| d) | Samarbeta för att vidareutveckla relevant insatskapacitet i den europeiska civilskyddspoolen (ECPP) och rescEU. |
| --- | --- |

d)

Samarbeta för att vidareutveckla relevant insatskapacitet i den europeiska civilskyddspoolen (ECPP) och rescEU.

| e) | Uppmuntra operatörer av kritisk infrastruktur och relevanta nationella myndigheter att öka sin kapacitet att snabbt återställa basprestanda för de samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer av kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

e)

Uppmuntra operatörer av kritisk infrastruktur och relevanta nationella myndigheter att öka sin kapacitet att snabbt återställa basprestanda för de samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer av kritisk infrastruktur.

| f) | Uppmuntra operatörer av kritisk infrastruktur att när de återuppbygger sin kritiska infrastruktur göra den så motståndskraftig som möjligt, med beaktande av åtgärdernas proportionalitet när det gäller riskbedömningar och kostnader, mot alla de betydande risker som den kan utsättas för, även i ogynnsamma klimatscenarier. |
| --- | --- |

f)

Uppmuntra operatörer av kritisk infrastruktur att när de återuppbygger sin kritiska infrastruktur göra den så motståndskraftig som möjligt, med beaktande av åtgärdernas proportionalitet när det gäller riskbedömningar och kostnader, mot alla de betydande risker som den kan utsättas för, även i ogynnsamma klimatscenarier.

| 26. | Medlemsstaterna uppmanas att påskynda det förberedande arbetet, där så är möjligt, enligt mandatet i den stärkta rättsliga ramen för cybersäkerhet, genom att sikta på att stärka de nationella CSIRT-enheternas resurser mot bakgrund av CSIRT-enheternas nya uppgifter och det ökade antalet entiteter från nya sektorer, att se över och uppdatera sina cybersäkerhetsstrategier i god tid och att snarast möjligt anta nationella incident- och krishanteringsplaner för cybersäkerhet, om sådana inte redan finns. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Medlemsstaterna uppmanas att på nationell nivå överväga de mest relevanta sätten att säkerställa att berörda parter är medvetna om behovet av att öka motståndskraften hos kritisk infrastruktur genom samarbete med pålitliga leverantörer och partner. Det är viktigt att investera i ytterligare kapacitet, särskilt i de sektorer där den nuvarande infrastrukturen närmar sig slutet på sin livstid, t.ex. infrastruktur för undervattenskablar, för att kunna säkerställa ett kontinuerligt tillhandahållande av samhällsviktiga tjänster i händelse av störningar och för att minska oönskade beroenden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Medlemsstaterna uppmuntras att uppmärksamma proaktiv strategisk kommunikation på nationell nivå i samband med motverkande av hybridhot och hybridkampanjer och med tanke på den potential som motståndare kan försöka utnyttja med utländsk informationsmanipulering och inblandning genom att forma narrativen om incidenter som är riktade mot kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

28.

Åtgärder på unionsnivå

| 29. | Kommissionen uppmanas ha ett nära samarbete med medlemsstaterna för att ytterligare utveckla relevanta organ och instrument och relevant insatskapacitet i syfte att stärka den operativa beredskapen för att hantera de omedelbara och indirekta effekterna av betydande störningar i relevanta samhällsviktiga tjänster som tillhandahålls av kritisk infrastruktur, särskilt med experter och resurser som finns tillgängliga genom ECPP och rescEU inom ramen för unionens civilskyddsmekanism eller framtida snabbinsatsteam för hybridhot. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Med beaktande av den föränderliga hotbilden och i samarbete med medlemsstaterna uppmanas kommissionen att, inom ramen för unionens civilskyddsmekanism,






  a) | kontinuerligt analysera och testa den befintliga insatskapacitetens lämplighet och operativa beredskap, |
| --- | --- | --- |

30.

a)

kontinuerligt analysera och testa den befintliga insatskapacitetens lämplighet och operativa beredskap,

| b) | regelbundet övervaka och identifiera potentiellt betydande brister avseende insatskapaciteten i ECPP och rescEU-kapaciteten, |
| --- | --- |

b)

regelbundet övervaka och identifiera potentiellt betydande brister avseende insatskapaciteten i ECPP och rescEU-kapaciteten,

| c) | ytterligare intensifiera det sektorsövergripande samarbetet för att säkerställa lämpliga insatser på unionsnivå och anordna regelbundna utbildningar eller övningar för att testa sådant samarbete tillsammans med en eller flera medlemsstater, |
| --- | --- |

c)

ytterligare intensifiera det sektorsövergripande samarbetet för att säkerställa lämpliga insatser på unionsnivå och anordna regelbundna utbildningar eller övningar för att testa sådant samarbete tillsammans med en eller flera medlemsstater,

| d) | vidareutveckla ERCC som sektorsövergripande kriscentrum på unionsnivå för samordning av stödet till drabbade medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

vidareutveckla ERCC som sektorsövergripande kriscentrum på unionsnivå för samordning av stödet till drabbade medlemsstater.

| 31. | Rådet är fast beslutet att inleda arbetet med att godkänna en plan för samordnade insatser vid störningar av kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse, där man beskriver och fastställer målen och formerna för samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens institutioner, organ och byråer för att hantera incidenter som drabbar sådan kritisk infrastruktur. Rådets ser fram emot kommissionens utkast till en sådan plan, på grundval av stöd och bidrag från relevanta unionsbyråer. Planen ska vara helt samstämmig och driftskompatibel med unionens reviderade operativa protokoll för att motverka hybridhot (EU Playbook), ta hänsyn till den befintliga planen för samordnade insatser vid storskaliga gränsöverskridande cyberincidenter (12) och cyberkriser och mandatet för EU-CyCLONe i enlighet med NIS 2-direktivet samt undvika överlappning av strukturer och verksamheter. I denna plan bör man fullt ut respektera de befintliga IPCR-arrangemangen för att samordna insatserna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommissionen uppmanas att samråda med relevanta berörda parter och experter om lämpliga åtgärder avseende potentiellt betydande incidenter när det gäller undervattensinfrastruktur, som ska presenteras i samband med den studie som avses i punkt 20 a, samt för att ytterligare utveckla beredskapsplanering, riskscenarier och målen avseende unionens motståndskraft mot katastrofer som fastställs i beslut nr 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

32.

KAPITEL IV: INTERNATIONELLT SAMARBETE

Åtgärder på medlemsstatsnivå

| 33. | Medlemsstaterna bör, när så är lämpligt och i enlighet med unionsrätten, samarbeta med relevanta tredjeländer när det gäller motståndskraften hos kritisk infrastruktur med stor gränsöverskridande betydelse. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Medlemsstaterna uppmuntras att samarbeta med kommissionen och den höga representanten för att på ett ändamålsenligt sätt hantera risker för kritisk infrastruktur i internationella vatten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Medlemsstaterna uppmanas att i samarbete med kommissionen och den höga representanten bidra till att påskynda utvecklingen och genomförandet av EU:s verktygslåda för hantering av hybridhot och de riktlinjer för genomförande som avses i rådets slutsatser av den 21 juni 2022 om en ram för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer och därefter tillämpa dem, i syfte att ge full verkan åt ramen för en samordnad EU-reaktion på hybridkampanjer, särskilt när de överväger och utarbetar övergripande och samordnade unionsreaktioner på hybridkampanjer och hybridhot, inbegripet dem som riktar sig mot operatörer av kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

35.

Åtgärder på unionsnivå

| 36. | Kommissionen och den höga representanten uppmanas att, när så är lämpligt och i enlighet med sina respektive uppgifter och ansvarsområden enligt unionsrätten, stödja relevanta tredjeländer att stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur på deras territorium, särskilt kritisk infrastruktur som är fysiskt sammankopplad med deras och en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommissionen och den höga representanten kommer, i linje med sina respektive uppgifter och ansvarsområden enligt unionsrätten, att stärka samordningen med Nato i fråga om motståndskraften hos kritisk infrastruktur av gemensamt intresse genom den strukturerade dialogen mellan EU och Nato om motståndskraft, med fullständig respekt för unionens och medlemsstaternas behörighet enligt fördragen och de centrala principer som styr samarbetet mellan EU och Nato och som Europeiska rådet har enats om, i synnerhet ömsesidighet, delaktighet och beslutsautonomi. I detta sammanhang kommer detta samarbete att fortsätta inom ramen för den strukturerade dialogen mellan EU och Nato om motståndskraft, som ingår i den befintliga mekanismen på tjänstemannanivå för genomförandet av de gemensamma förklaringarna, samtidigt som full insyn och alla medlemsstaters deltagande säkerställs. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommissionen uppmanas att överväga att låta företrädare för relevanta tredjeländer medverka, när så är nödvändigt och lämpligt, inom ramen för samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstaterna om motståndskraften hos kritisk infrastruktur som är fysiskt sammankopplad med en medlemsstats och ett tredjelands territorium. |
| --- | --- |

38.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2022.

På rådets vägnar

V. RAKUŠAN

Ordförande

---

(1)  Medlemsstaterna bör bedöma sådan betydelse i enlighet med sin nationella praxis och kan göra detta på grundval av bland annat en riskbedömning och händelsens konsekvenser och art.

1

(2)  Rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (EUT L 345, 23.12.2008, s. 75).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 och beslut nr 541/2014/EU (EUT L 170, 12.5.2021, s. 69).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för inre säkerhet (EUT L 251, 15.7.2021, s. 94).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 289).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

8

(9)  Denna studie bör inbegripa en kartläggning av dess kapacitet och redundans, sårbarheter, hot och risker för tjänsternas tillgänglighet, effekterna av driftsavbrott för (transatlantiska) undervattenskablar för medlemsstaterna och unionen som helhet samt riskreducering, samtidigt som hänsyn tas till informationens känslighet och behovet av att skydda den.

9

(10)  Särskild uppmärksamhet bör också ägnas all verksamhet som förbereder ändamålsenliga samordnade motåtgärder på unionsnivå i händelse av en större gränsöverskridande cyberincident eller relaterade hot som skulle kunna få en systemisk effekt på unionens finanssektor, i enlighet med den nya rättsliga ramen för digital operativ motståndskraft.

10

(11)  Kommissionens rekommendation (EU) 2017/1584 av den 13 september 2017 om samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter och cyberkriser (EUT L 239, 19.9.2017, s. 36).

11

(12)  Kommissionens rekommendation (EU) 2017/1584 av den 13 september 2017 om samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter och cyberkriser.

12

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/02)

Kommissionen beslutade den 14 december 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10940. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10940. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8102 – VALEO / FTE GROUP)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/03)

Kommissionen beslutade den 13 oktober 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8102. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8102. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/04)

Kommissionen beslutade den 30 november 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10927. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10927. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/15

---

Eurons växelkurs (1)

19 januari 2023

(2023/C 20/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0815 |
| JPY | japansk yen | 139,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4398 |
| GBP | pund sterling | 0,87648 |
| SEK | svensk krona | 11,1533 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9921 |
| ISK | isländsk krona | 154,50 |
| NOK | norsk krona | 10,7460 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,924 |
| HUF | ungersk forint | 396,43 |
| PLN | polsk zloty | 4,7063 |
| RON | rumänsk leu | 4,9265 |
| TRY | turkisk lira | 20,3295 |
| AUD | australisk dollar | 1,5726 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4603 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4696 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6978 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4326 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 340,52 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,6931 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3424 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 429,66 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6591 |
| PHP | filippinsk peso | 59,099 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 35,803 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6326 |
| MXN | mexikansk peso | 20,5437 |
| INR | indisk rupie | 88,0460 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0815

JPY

japansk yen

139,02

DKK

dansk krona

7,4398

GBP

pund sterling

0,87648

SEK

svensk krona

11,1533

CHF

schweizisk franc

0,9921

ISK

isländsk krona

154,50

NOK

norsk krona

10,7460

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,924

HUF

ungersk forint

396,43

PLN

polsk zloty

4,7063

RON

rumänsk leu

4,9265

TRY

turkisk lira

20,3295

AUD

australisk dollar

1,5726

CAD

kanadensisk dollar

1,4603

HKD

Hongkongdollar

8,4696

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6978

SGD

singaporiansk dollar

1,4326

KRW

sydkoreansk won

1 340,52

ZAR

sydafrikansk rand

18,6931

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3424

IDR

indonesisk rupiah

16 429,66

MYR

malaysisk ringgit

4,6591

PHP

filippinsk peso

59,099

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

35,803

BRL

brasiliansk real

5,6326

MXN

mexikansk peso

20,5437

INR

indisk rupie

88,0460

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Compagnie Nationale à Portefeuille SA (CNP, Belgien). |
| --- | --- |

—

Compagnie Nationale à Portefeuille SA (CNP, Belgien).

| — | Sienna Capital Invest SCSp, (Sienna, Belgien). |
| --- | --- |

—

Sienna Capital Invest SCSp, (Sienna, Belgien).

| — | ECT Invest (ECT, Frankrike). |
| --- | --- |

—

ECT Invest (ECT, Frankrike).

CNP och Sienna kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över ECT.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av ECT:s aktier i ett företag som skapats av CNP och Sienna och som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | CNP: ett investmentbolag med direkt eller indirekt aktieinnehav i ett antal företag. |
| --- | --- |

—

CNP: ett investmentbolag med direkt eller indirekt aktieinnehav i ett antal företag.

| — | Sienna: Groupe Bruxelles Lamberts plattform för alternativa tillgångar, ett börsnoterat holdingbolag som investerar i globala företag som är verksamma inom olika sektorer. |
| --- | --- |

—

Sienna: Groupe Bruxelles Lamberts plattform för alternativa tillgångar, ett börsnoterat holdingbolag som investerar i globala företag som är verksamma inom olika sektorer.

| — | ECT-koncernen: en fransk aktör som specialiserat sig på Omhändertagande av inert avfall, främst utgrävd jord. |
| --- | --- |

—

ECT-koncernen: en fransk aktör som specialiserat sig på Omhändertagande av inert avfall, främst utgrävd jord.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10976 – CNP GROUP/SIENNA GROUP/ECT GROUP

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/18

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Korean Air Lines Co. Ltd. (Korean Air, Sydkorea), kontrollerat av Hanjin KAL CO., Ltd. |
| --- | --- |

—

Korean Air Lines Co. Ltd. (Korean Air, Sydkorea), kontrollerat av Hanjin KAL CO., Ltd.

| — | Asiana Airline Inc. (Asiana, Sydkorea). |
| --- | --- |

—

Asiana Airline Inc. (Asiana, Sydkorea).

Korean Air kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Asiana.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Korean Air är ett fullserviceflygbolag som tillhandahåller internationella flygtjänster, både passagerar- och frakttjänster. |
| --- | --- |

—

Korean Air är ett fullserviceflygbolag som tillhandahåller internationella flygtjänster, både passagerar- och frakttjänster.

| — | Asiana är ett fullserviceflygbolag som tillhandahåller internationella flygtjänster, både passagerar- och frakttjänster. |
| --- | --- |

—

Asiana är ett fullserviceflygbolag som tillhandahåller internationella flygtjänster, både passagerar- och frakttjänster.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 20/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | PREměření, a.s. (PREmereni, Tjeckien), ytterst kontrollerat av huvudstaden Prag (Tjeckien) och EnBW Group (Tyskland), |
| --- | --- |

—

PREměření, a.s. (PREmereni, Tjeckien), ytterst kontrollerat av huvudstaden Prag (Tjeckien) och EnBW Group (Tyskland),

| — | SUAS Clean Energy s.r.o. (SUAS, Tjeckien), ytterst kontrollerat av Trust Fund of František Štěpánek (Tjeckien). |
| --- | --- |

—

SUAS Clean Energy s.r.o. (SUAS, Tjeckien), ytterst kontrollerat av Trust Fund of František Štěpánek (Tjeckien).

PREměření, a.s. och SUAS Clean Energy s.r.o. kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över PRE FVE Nové Sedlo, s.r.o. (JV1) och Solarpark Nové Sedlo s.r.o. (JV2).

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | PREmereni är huvudsakligen verksamt inom området tjänster avseende inköp, installation, verifiering och avläsning av energimätningsanordningar och generering av el i solcellsanläggningar och vindkraftverk. |
| --- | --- |

—

PREmereni är huvudsakligen verksamt inom området tjänster avseende inköp, installation, verifiering och avläsning av energimätningsanordningar och generering av el i solcellsanläggningar och vindkraftverk.

| — | SUAS är huvudsakligen verksamt inom området generering av värme och el från naturgas och andra förnybara källor. |
| --- | --- |

—

SUAS är huvudsakligen verksamt inom området generering av värme och el från naturgas och andra förnybara källor.

3.

Affärsverksamheterna för JV1 and JV2 är utveckling, konstruktion och drift av solcellsanläggningar i Tjeckien.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/21

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 20/09)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”MELOCOTÓN DE CIEZA”

EU-nr: PGI-ES-02644 – 16 oktober 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Melocotón de Cieza”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Persikor av följande sorter:

| — | ”Baby Gold 6”. |
| --- | --- |

—

”Baby Gold 6”.

| — | ”Romea”. |
| --- | --- |

—

”Romea”.

Sorten ”Baby Gold 6”

Sorten ”Baby Gold 6”

Färg

Färg

Hos persikor av sorten ”Baby Gold 6” som odlas i området för den skyddade geografiska beteckningen har skalets färg ett högre värde för kulörtonvinkeln (79,23 ± 0,62) än hos persikor från jämförbara områden (72,02 ± 3,71). På samma sätt har fruktköttets färg ett högre mättnadsvärde (46,10 ± 0,27) än hos persikor från andra områden (42,34 ± 0,52). Dessa skillnader resulterar i ett gulare fruktkött med en mer mättad gul nyans.

Fasthet

Fasthet

När sorten ”Baby Gold 6” plockas är dess fasthetsvärden (21,08* ± 0,68), vilket är ungefär 7 % högre än värdena i det jämförbara området (19,72 ± 1,23). Detta gör skillnaden mot jämförbara områden betydligt större när frukten släpps ut på marknaden, med värden på (19,01 ± 0,64) vilket är ungefär 16,34 % högre än värdet i det jämförbara området (16,34 ± 0,89).

Storlek

Storlek

Minimistorlek: A (diameter: 67–< 73 mm)

Maximistorlek: AAAA (diameter: > 90 mm)

Sorten ”Romea”

Sorten ”Romea”

Färg

Färg

Hos persikor av sorten ”Romea” som odlas i området för den skyddade geografiska beteckningen är skalets påfallande höga kulörtonsvärden (78,21 ± 0,47) 10 % högre än i andra områden (70,98 ± 0,26). På samma sätt är mättnadsvärdet (56,13 ± 0,34) 26,6 % högre än i andra jämförbara områden (44,34 ± 1,02). Dessa värden resulterar i en gulare epidermis.

Fasthet

Fasthet

Sorten ”Romea” har höga värden för fasthet när den släpps ut på marknaden, 14 dagar efter plockningen. Fasthetsvärdena (16,55 ± 0,88) är 30 % högre än i andra jämförbara områden (12,51 ± 0,69).

Denna fasthet innebär att persikor från området för den skyddade geografiska beteckningen har längre hållbarhet än persiskor från det jämförbara området, tack vare klimatet och de fysiska och kemiska egenskaperna hos jorden i området. Dessa beskrivs i avsnittet om samband med det geografiska området.

Storlek

Storlek

Minimistorlek: A (diameter: 67–< 73 mm)

Maximistorlek: AAAA (diameter: > 90 mm)

Organoleptiska egenskaper hos båda sorterna

Organoleptiska egenskaper hos båda sorterna

| — | Söt, intensiv smak tack vare en bra balans mellan sockerarter och den totala syrligheten. Fast och saftig konsistens. Angenäm karakteristisk persikodoft. |
| --- | --- |

—

Söt, intensiv smak tack vare en bra balans mellan sockerarter och den totala syrligheten. Fast och saftig konsistens. Angenäm karakteristisk persikodoft.

| — | Färg: Skalet varierar från ljusgult till orange. Sorten ”Romea” kan ha en ljusorange eller rödaktig skiftning på solbelysta delar av skalet. |
| --- | --- |

—

Färg: Skalet varierar från ljusgult till orange. Sorten ”Romea” kan ha en ljusorange eller rödaktig skiftning på solbelysta delar av skalet.

| — | Minsta fasthet vid skörd: 20 N. |
| --- | --- |

—

Minsta fasthet vid skörd: 20 N.

| — | Form: Rundad. Frukter av sorten ”Baby Gold 6” kan ha en karakteristisk liten utbuktning i ena änden. |
| --- | --- |

—

Form: Rundad. Frukter av sorten ”Baby Gold 6” kan ha en karakteristisk liten utbuktning i ena änden.

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Ej tillämpligt.

3.4.   
  Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen äger rum i det avgränsade geografiska området.

| 1. | Plantering |
| --- | --- |

1.

Plantering

| 2. | Bevattning |
| --- | --- |

2.

Bevattning

| 3. | Gödsling |
| --- | --- |

3.

Gödsling

| 4. | Beskärning |
| --- | --- |

4.

Beskärning

| 5. | Gallring






  5.1 | Gallring av blommor |
| --- | --- | --- |

5.

Gallring

5.1

Gallring av blommor

| 5.2 | Gallring av frukter |
| --- | --- |

5.2

Gallring av frukter

| 6. | Skörd |
| --- | --- |

6.

Skörd

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Ej tillämpligt.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Persikor som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen måste ha en numrerad identifieringsetikett innehållande SGB-logotypen. Den specifika formuleringen ”Melocotón de Cieza” är obligatorisk. På etiketten ska även det godkända kontrollorgan som fungerar som certifieringsorgan för produkten anges. Kontrollorganet utfärdar eller tilldelar etiketterna i serier med överensstämmande nummer, och kontrollerar alltid dessa. Etiketterna ska vid paketeringen fästas på ett sådant vis att de inte kan återanvändas.

Image 1

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza” omfattar delar av kommunerna Cieza, Calasparra, Jumilla och Abarán, och avgränsas enligt följande:

| — | I väster:
  Vid gränsen till platserna Las Cañadas och Agua Amarga i kommunen Cieza. |
| --- | --- |

—

I väster:

Vid gränsen till platserna Las Cañadas och Agua Amarga i kommunen Cieza.

| — | I söder:
  Vid gränsen till platserna Rotas och El Macabeo i kommunen Calasparra. |
| --- | --- |

—

I söder:

Vid gränsen till platserna Rotas och El Macabeo i kommunen Calasparra.

| — | I öster:
  Vid gränsen till platsen Corona i kommunen Abarán och järnvägsstationen i Blanca. |
| --- | --- |

—

I öster:

Vid gränsen till platsen Corona i kommunen Abarán och järnvägsstationen i Blanca.

| — | I norr:
  Vid gränsen till kommunen Jumilla på platsen El Boquerón. |
| --- | --- |

—

I norr:

Vid gränsen till kommunen Jumilla på platsen El Boquerón.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Ansökan om registrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza” grundar sig på produktens egenskaper och anseende.

I en vetenskaplig studie bekräftas de särskilda egenskaperna hos de persikor som odlas i området för den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza”, och följaktligen sambandet mellan produktens egenskaper och kvalitet och dess ursprung. Studien genomfördes av gruppen för produktstudier efter skörd och kylning vid avdelningen för livsmedelsteknik och jordbruksutrustning på Cartagenas polytekniska universitets högre institut för agronomi. Studiens titel är ”Estudio comparativo postcosecha de las variedades Romea y Baby Gold 6 para la obtención de la indicación geográfica protegida del Melocotón de Cieza” [Jämförande studie efter skörd av sorterna ”Romea” och ”Baby Gold 6” med avseende på att få den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza”]. Cartagena i juli 2018. (https://melocotondecieza.com/estudio-upct/)

Romea

Baby Gold 6

Avgränsningen har fastställts utifrån kriterier som rör jordmån, klimat och de områden som de sorter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen är bäst anpassade för. Mervärdet hos ”Melocotón de Cieza” grundar sig på dess särskilda egenskaper, vilka till stor del beror på det klimat, den jordmån och de mänskliga faktorer som är utmärkande för det område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen.

Naturliga faktorer

Naturliga faktorer

Klimatet i det avgränsade geografiska produktionsområdet bidrar till att göra sorterna ”Baby Gold 6” och ”Romea” med den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza” till en karakteristisk produkt. På vintern förekommer låga nattemperaturer på mellan –2 oC och 5 oC, medan de varmaste temperaturerna uppmäts i maj (33 oC), juni (37 oC) och juli (41 oC). Temperaturkontrasterna ger dessa persikosorter en utpräglad och karakteristisk storlek och färg.

o

o

o

o

o

De särskilda egenskaperna hos sorterna ”Romea” och ”Baby Gold 6” med den skyddade geografiska beteckningen ”Melocotón de Cieza” påverkas av områdets extrema medelhavsklimat, som kännetecknas av svår torka på sommaren och en genomsnittlig årsnederbörd på knappt 300 mm. Regnet är koncentrerat kring vår- och höstdagjämningen och den regnigaste månaden är oktober. Den relativa närheten till Medelhavet och områdets låga belägenhet gör också att den genomsnittliga årstemperaturen här är den högsta i Murcia. Detta område har det torraste klimatet i floden Seguras avrinningsområde. Samtliga dessa faktorer tillsammans ger dessa sorter särskilda egenskaper som gör att de skiljer sig från alla andra persikor av samma sorter som produceras i andra områden. Dessutom är särdragen hos floden Segura, vars vatten används för att bevattna fälten i Cieza, avgörande för uppkomsten av produktens utmärkande egenskaper. När det gäller de båda sorternas organoleptiska egenskaper ger deras koncentration i lösliga substanser större sötma och fasthet.

I en rapport från myndigheten för floden Seguras avrinningsområde (Confederación Hidrográfica del Segura) (ref.nr IAMB-0015/2021) om vattenkvaliteten hos den sträcka av Segura som rinner genom kommunen Cieza står följande: ”Där floden Segura rinner genom kommunen Cieza klassas den som vattenförekomst ’ESES0701010111 Río Segura’ från sammanflödet med floden Quipar till dammen Azud de Ojós. I slutbedömningen och vattenförvaltningsplanen för Segura (Plan Hidrológico del Segura, PHDS) anses denna vattenförekomsts övergripande status vara ’god’. Det finns fem kategorier för ekologisk status, rangordnade från den bästa till den sämsta: mycket god, god, genomsnittlig, dålig och mycket dålig. Statusen är i detta fall ’god’. För kemisk status finns två kategorier: ’god’ och ’god har inte uppnåtts’. I detta fall är statusen ’god’.”

Confederación Hidrográfica del Segura

Plan Hidrológico del Segura

Jordmån

Jordmån

Jordmånen i produktionsområdet uppvisar en rad gemensamma faktorer som gör området idealiskt för odling av denna stenfrukt. De huvudsakliga egenskaper som i samverkan med klimatet gör jordmånen unik är texturen av mellanlera och lera, lerhalter på över 30 %, pH > 8,3, halt av aktiv kalk > 20 % samt halter av organiskt material på mellan 1 och 2 %. Dessa fysikaliska och kemiska egenskaper är, tillsammans med många andra egenskaper, avgörande för kvalitet, fasthet, hållbarhet och smak – kort sagt de omisskännliga egenskaperna hos en persika med geografiskt DNA.

De inneboende egenskaperna hos ”Melocotón de Cieza” beror inte på någon enskild fysikalisk, kemisk eller jordmånsrelaterad egenskap. Denna frukt är i stället resultatet av en harmonisk blandning av många olika faktorer. Särskilt viktiga är de faktorer som hör samman med jordmånen.

Produktionsfaktor

Produktionsfaktor

Utmärkande för Ciezaområdet, och något som gör att det skiljer sig från andra områden, är att gallringen av både blommor och frukter sker helt hantverksmässigt, blomma för blomma. I andra områden av Spanien använder jordbruksarbetarna i stället gallringsmaskiner för att avlägsna överskottsblommor från grenarna.

När den traditionella metoden används blir urvalet av blommor bättre, vilket leder till frukter av högre kvalitet.

Historiska faktorer och socialt anseende

Historiska faktorer och socialt anseende

När det gäller den historiska aspekten har man under klipputsprång i La Serreta hittat belägg för att det fanns persikor i Cieza på 200-talet, och längre fram i vissa brunnar vid husen i Siyâsa, en befäst andalusisk bosättning på Monte del Castillos sluttningar som övergavs på 1200-talet. Även rester av persikofrön har hittats, som bevis på den jordbruksverksamhet som bedrevs i Ciezas fruktträdgårdar under den här tiden.

Vid en historisk tillbakablick på Ciezas invånare i äldre tider finner man att alla kulturer har haft någon form av koppling till jordbruket, och att persikor har spelat en viktig roll.

I modern tid förknippas områdets industriella utveckling med den betydande persikoproduktionen. Konservsektorn har varit en av de främsta drivande faktorerna bakom ökningen och utvidgningen av persikoodlingen i Ciezaområdet.

I Cieza finns 8 448 hektar odlad mark som bevattnas. Av dessa används 5 861 hektar (omkring 70 %) till persikoträd (uppgifter från Murcias regionala statistikcentral, CREM). Siffrorna betyder att Cieza är den kommun i Europa som har störst persikoproduktion, med över 180 miljoner kg per år.

Produkten ”Melocotón de Cieza” har en mycket viktig koppling till den sociala miljön i kommunen, eftersom fler än 10 000 personer livnär sig på verksamhet som på något vis är knuten till denna frukt. Det innebär att den lokala, regionala och nationella påverkan från allt som rör ”Melocotón de Cieza” avspeglar produktens anseende, som är förankrat i den lokala kulturen. Detta framgår av olika begivenheter med koppling till ”Melocotón de Cieza”, t.ex. konferensen om ”Melocotón de Cieza” eller den persikofestival vid namn ”Fiesta del Melocotón” som uppkom redan på 1980-talet. Bland övriga evenemang märks den nationella stenfruktskonferensen. Vidare finns den internationellt kända turistattraktionen ”Floración de Cieza”, som har ett direkt samband med ”Melocotón de Cieza”. Utmärkelsen ”Melocotón de Oro” [Gyllene persikan] delas varje år ut till enskilda eller institutioner som har utfört ett framstående arbete med att främja jordbrukets utveckling i Cieza. Utmärkelsen är ett erkännande av persikornas betydelse som motor i Ciezas ekonomi.

Det finns ytterligare bevis på att produktens renommé är förankrat i kulturen, och att produkten har ett lokalt, regionalt och även internationellt anseende. Nämnvärda exempel på den gastronomiska användningen av ”Melocotón de Cieza” är kakan Manjar de Cieza och julspecialiteten Murciatone, liksom recept som persikogranita och bakverket Trenza de ”Melocotón de Cieza” samt sötsaker, t.ex. en bakelse med ”Melocotón de Cieza”.

Det finns även traditionella lekar som ”Melocotón Respondón” [Uppnosiga persikan] och litterära referenser som boken El melocotón en la historia de Cieza [Persikan i Ciezas historia] som utgavs 2017. I denna bok samlas studier om jordbrukets ursprung, bevattnade områden, odling av stenfruktsträd samt de vanligaste av de sorter som odlas i området sedan urminnes tider.

El melocotón en la historia de Cieza

Dessutom är ”Melocotón de Cieza” representerad på världens främsta jordbruksmässor, som Fruit Attraction och Berlinmässan Fruit Logistica. År 2021 tilldelades produkten tidningen La Verdads produktpris.

La Verdads

Bibliografi

Bibliografi

El melocotón en la historia de Cieza [Persikan i Ciezas historia]. Utgiven av Asociación Cultural La Floración de Cieza. I denna bok beskrivs förhållandet mellan persikan och Ciezas invånare sedan mycket långt tillbaka i tiden. Att det har getts ut en bok specifikt om ”Melocotón de Cieza” vittnar om produktens betydelse.

El melocotón en la historia de Cieza

Verket är en sammanställning av studier om jordbrukets ursprung, bevattnade områden, odling och de mest representativa av de persikosorter som odlas i området sedan urminnes tider.

Dessutom behandlar det all verksamhet och alla industrier som växt upp runt odlingen av persikor och som haft stor socioekonomisk påverkan på Cieza. Bland dessa märks konservindustrin, export, litteratur, målningar och matlagning.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Referens: PGI-ES-02644

Datum: 16 oktober 2020

Länk till offentliggörandet: https://cutt.ly/AT5SvJA

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 20.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 20/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 20/26

---

Meddelande till ABDUL REHMAN MAKKI, som genom kommissionens förordning (EU) 2023/140 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

(2023/C 20/10)

1.

Den förteckning som upprättats av FN-kommittén omfattar

| — | Isil (Daish) och al-Qaida, |
| --- | --- |

—

Isil (Daish) och al-Qaida,

| — | fysiska eller juridiska personer, enheter, organ och grupper som är associerade med Isil (Daish) och al-Qaida, och |
| --- | --- |

—

fysiska eller juridiska personer, enheter, organ och grupper som är associerade med Isil (Daish) och al-Qaida, och

| — | juridiska personer, enheter och organ som ägs eller kontrolleras av, eller som på annat sätt stöder, någon av dessa associerade personer, enheter, organ och grupper. |
| --- | --- |

—

juridiska personer, enheter och organ som ägs eller kontrolleras av, eller som på annat sätt stöder, någon av dessa associerade personer, enheter, organ och grupper.

Sådana handlingar eller sådan verksamhet som anger att en person, en grupp, ett företag eller en enhet är ”associerad med” Isil (Daish) och al-Qaida omfattar

| a) | deltagande i finansiering, planering, underlättande, förberedande eller genomförande av handlingar eller verksamhet som företas av, tillsammans med, i namnet av, på vägnar av eller till stöd för Isil (Daish) och al-Qaida alternativt celler, filialer, utbrytargrupper eller avknoppningar till dessa organisationer, |
| --- | --- |

a)

deltagande i finansiering, planering, underlättande, förberedande eller genomförande av handlingar eller verksamhet som företas av, tillsammans med, i namnet av, på vägnar av eller till stöd för Isil (Daish) och al-Qaida alternativt celler, filialer, utbrytargrupper eller avknoppningar till dessa organisationer,

| b) | tillhandahållande, försäljning eller överförande av vapen och därtill hörande materiel till någon av dessa, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande, försäljning eller överförande av vapen och därtill hörande materiel till någon av dessa,

| c) | rekrytering till någon av dessa, eller |
| --- | --- |

c)

rekrytering till någon av dessa, eller

| d) | annat stöd till deras handlingar eller verksamhet. |
| --- | --- |

d)

annat stöd till deras handlingar eller verksamhet.

2.

ABDUL REHMAN MAKKI får när som helst lämna in en begäran till FN:s ombudsperson, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp honom på FN:s förteckning ska omprövas. En sådan begäran ska ställas till följande adress:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| Förenta staterna |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

Förenta staterna

Tfn. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-post: ombudsperson@un.org

För ytterligare information, se

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

De personer och enheter som förts upp på förteckningen i bilaga I omfattas av följande åtgärder enligt förordning (EG) nr 881/2002:

| (1) | Frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som direkt eller indirekt tillhör eller ägs, förvaras eller kontrolleras av de personer och enheter som förtecknas i bilaga I, inbegripet av en tredje part som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, samt förbud (för alla) mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för, eller göra dem tillgängliga till förmån för, de berörda personerna och enheterna (artiklarna 2 och 2a), och |
| --- | --- |

(1)

Frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som direkt eller indirekt tillhör eller ägs, förvaras eller kontrolleras av de personer och enheter som förtecknas i bilaga I, inbegripet av en tredje part som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, samt förbud (för alla) mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för, eller göra dem tillgängliga till förmån för, de berörda personerna och enheterna (artiklarna 2 och 2a), och

| (2) | förbud mot att direkt eller indirekt tillhandahålla teknisk rådgivning, tekniskt stöd eller teknisk utbildning som rör militär verksamhet, särskilt utbildning och stöd som rör tillverkning, underhåll och användning av vapen och besläktat materiel av alla slag, till någon av de personer och enheter som förtecknas i bilaga 1 (artikel 3). |
| --- | --- |

(2)

förbud mot att direkt eller indirekt tillhandahålla teknisk rådgivning, tekniskt stöd eller teknisk utbildning som rör militär verksamhet, särskilt utbildning och stöd som rör tillverkning, underhåll och användning av vapen och besläktat materiel av alla slag, till någon av de personer och enheter som förtecknas i bilaga 1 (artikel 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| ”Restrictive measures” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

”Restrictive measures”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot förordning (EU) 2023/140 vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artikel 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

6.

De personer och enheter som förts upp på förteckningen i bilaga I uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga, enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 881/2002, med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel och ekonomiska resurser för grundläggande behov eller särskilda betalningar i enlighet med artikel 2a i den förordningen.

---

(1)  EUT L 255, 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUT L 19, 20.1.2023, s. 92.

2

(3)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

3

---