# Uradni list C 498/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 498 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6530. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 498

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6530. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022 |
| 2022/C 498/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Stanje v regijah in mestih v Evropski uniji | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022 |
| 2022/C 498/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Za makroregionalno strategijo za Sredozemlje | 6 |
| 2022/C 498/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga mest in regij EU pri obnovi Ukrajine | 12 |
| 2022/C 498/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Novi okvir za mobilnost v mestih | 17 |
| 2022/C 498/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga OR pri spodbujanju podnebne diplomacije na poddržavni ravni pred COP27 in COP28 | 24 |
| 2022/C 498/06 | Mnenja Evropskega odbora regij – Za strukturno vključevanje mest in regij v 27. konferenco pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja | 30 |
| 2022/C 498/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah | 36 |
| 2022/C 498/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Digitalna kohezija | 39 |
| 2022/C 498/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji | 45 |
| 2022/C 498/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Poti do uspeha v šoli | 51 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

2022/C 498/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Stanje v regijah in mestih v Evropski uniji

1

MNENJA

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

2022/C 498/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Za makroregionalno strategijo za Sredozemlje

6

2022/C 498/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga mest in regij EU pri obnovi Ukrajine

12

2022/C 498/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi okvir za mobilnost v mestih

17

2022/C 498/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga OR pri spodbujanju podnebne diplomacije na poddržavni ravni pred COP27 in COP28

24

2022/C 498/06

Mnenja Evropskega odbora regij – Za strukturno vključevanje mest in regij v 27. konferenco pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

30

2022/C 498/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah

36

2022/C 498/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Digitalna kohezija

39

2022/C 498/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji

45

2022/C 498/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Poti do uspeha v šoli

51

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022 |
| 2022/C 498/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke v Evropski uniji (revidirano) | 57 |
| 2022/C 498/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) | 68 |
| 2022/C 498/13 | Mnenje Evropskega odbora regij – Energetski sveženj o plinu, vodiku in emisijah metana | 83 |
| 2022/C 498/14 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o čipih za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema | 94 |
| 2022/C 498/15 | Mnenje Evropskega odbora regij – Revidirano upravljanje schengenskega območja | 114 |
| 2022/C 498/16 | Mnenje Evropskega odbora regij – Direktiva o industrijskih emisijah | 154 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

2022/C 498/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke v Evropski uniji (revidirano)

57

2022/C 498/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T)

68

2022/C 498/13

Mnenje Evropskega odbora regij – Energetski sveženj o plinu, vodiku in emisijah metana

83

2022/C 498/14

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o čipih za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema

94

2022/C 498/15

Mnenje Evropskega odbora regij – Revidirano upravljanje schengenskega območja

114

2022/C 498/16

Mnenje Evropskega odbora regij – Direktiva o industrijskih emisijah

154

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Stanje v regijah in mestih v Evropski uniji

(2022/C 498/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

OB UPOŠTEVANJU –

| — | svojega letnega poročila o stanju v regijah in mestih v EU, ki temelji na vključujočem pristopu, podprtem z dejstvi in dokazi, ter vključuje regionalni in lokalni barometer, ki odraža stališča predstavnikov lokalne in regionalne ravni, tudi več različnih partnerjev in institucij, (1) in nosilcem političnega odločanja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni prinaša dokaze ter ključna priporočila glede najbolj perečih izzivov v prihodnjem letu; |
| --- | --- |

—

svojega letnega poročila o stanju v regijah in mestih v EU, ki temelji na vključujočem pristopu, podprtem z dejstvi in dokazi, ter vključuje regionalni in lokalni barometer, ki odraža stališča predstavnikov lokalne in regionalne ravni, tudi več različnih partnerjev in institucij, (1) in nosilcem političnega odločanja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni prinaša dokaze ter ključna priporočila glede najbolj perečih izzivov v prihodnjem letu;

| — | izidov Konference o prihodnosti Evrope in mnogih predlogov, ki se neposredno dotikajo lokalnih in regionalnih oblasti, ključnih akterjev pri iskanju rešitev za težave ljudi; |
| --- | --- |

—

izidov Konference o prihodnosti Evrope in mnogih predlogov, ki se neposredno dotikajo lokalnih in regionalnih oblasti, ključnih akterjev pri iskanju rešitev za težave ljudi;

| — | govora o stanju v Uniji v letu 2022, ki ga je imela predsednica Evropske komisije 14. septembra 2022, in pisma o nameri predsednikoma Evropskega parlamenta ter Sveta, |
| --- | --- |

—

govora o stanju v Uniji v letu 2022, ki ga je imela predsednica Evropske komisije 14. septembra 2022, in pisma o nameri predsednikoma Evropskega parlamenta ter Sveta,

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| — | Nezakonita in neutemeljena ruska vojna proti Ukrajini je povzročila in še povzroča smrt in uničenje, več milijonov ljudi pa je prisilila, da so zapustili svoje domove ter zbežali v drug kraj v Ukrajini ali v Evropsko unijo, zlasti v države članice na vzhodu, pri čemer so lokalne in regionalne oblasti prva raven, ki tem ljudem nudi podporo. |
| --- | --- |

—

Nezakonita in neutemeljena ruska vojna proti Ukrajini je povzročila in še povzroča smrt in uničenje, več milijonov ljudi pa je prisilila, da so zapustili svoje domove ter zbežali v drug kraj v Ukrajini ali v Evropsko unijo, zlasti v države članice na vzhodu, pri čemer so lokalne in regionalne oblasti prva raven, ki tem ljudem nudi podporo.

| — | Poleg posledic podnebnih sprememb in pandemije COVID-19 ter trgovinskih motenj je tako tudi vojna v Ukrajini veliko breme za mnoga gospodinjstva, mala in srednja podjetja ter lokalne in regionalne oblasti po vsej EU, saj ustvarja dodaten pritisk zaradi cen energije in hrane ter stalno naraščajoče inflacije – |
| --- | --- |

—

Poleg posledic podnebnih sprememb in pandemije COVID-19 ter trgovinskih motenj je tako tudi vojna v Ukrajini veliko breme za mnoga gospodinjstva, mala in srednja podjetja ter lokalne in regionalne oblasti po vsej EU, saj ustvarja dodaten pritisk zaradi cen energije in hrane ter stalno naraščajoče inflacije –

| 1. | poudarja, da njegovo letno poročilo o stanju v regijah in mestih v EU kaže, da se teritorialni razkorak v EU kot posledica pandemije COVID-19, vojne v Ukrajini in napredujočih podnebnih sprememb vse bolj povečuje, kar je zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da predsednica Evropske komisije v svojem govoru o stanju v Uniji ni priznala ne aktivne in osrednje vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri obravnavanju teh izzivov ne potrebe po okrepitvi upravljanja na več ravneh pri oblikovanju politik EU ter po tem, da bi kohezija postala splošni cilj EU, kot predvideva že Maastrichtska pogodba, s katero je bilo uvedeno načelo subsidiarnosti in ustanovljen OR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da inflacija ne vpliva enako na vsa območja in da obstaja tveganje, da bo še povečala teritorialne, socialne in ekonomske neenakosti; višji stroški energije in prometa bolj prizadenejo ranljive skupine državljanov, medtem ko višje cene osnovnih dobrin huje prizadenejo prebivalce regij z nižjimi dohodki, kjer narašča tveganje revščine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomen čezmejnega sodelovanja za nadaljnjo krepitev Evropske unije na družbenem, gospodarskem in upravnem področju. Tretjina prebivalstva EU živi v obmejnih regijah, kjer večja mesta ali gospodarska središča pogosto ležijo na drugi strani meje. Ta neizkoriščeni potencial na področju zdravstvenega varstva, kriznega upravljanja, oskrbe z energijo, mobilnosti, izobraževanja in dela je treba bolje izkoristiti in posebej spodbujati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Evropsko unijo, naj podpre mesta in regije v EU in Ukrajini pri obvladovanju izzivov, ki jih povzroča vojna. Obnova Ukrajine je nujnost, moralna dolžnost in naložba za Evropsko unijo. Proces obnove mora slediti načelu OECD o „boljši obnovi“ ter temeljiti na trajnostnem, zelenem in digitalnem pristopu za celostni teritorialni razvoj. Tako obnova te države kot tudi obvladovanje posledic vojne in pandemije v EU bosta zahtevala precejšnje preoblikovanje prednostnih nalog znotraj sedanjega večletnega finančnega okvira. Finančno stanje občin, regij in držav članic je že zdaj težko. Poleg tega mora biti obnova tesno povezana s spodbujanjem lokalne demokracije na temelju trdnih partnerstev z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Evropski uniji. Decentraliziran proces obnove bi ukrajinskim državljanom dal tudi možnost, da ostanejo v svoji državi, s čimer bi ublažili nadaljnje begunske tokove. Hkrati OR zavrača ovire za priseljevanje ukrajinskih državljanov in poziva, naj se čim prej revidira Direktiva Sveta 2001/55/ES (2) o začasni zaščiti da bi begunci dobili dovoljenje za bivanje, daljše od treh let; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi morala podpora ukrajinskim beguncem spodbuditi reformo migracijskega in azilnega sistema EU, ki bi temeljil na solidarnosti, spodbudah za pravično porazdelitev bremena, spoštovanju temeljnih pravic in zaščiti zunanjih meja. To je še toliko nujnejše, ker lahko hitro naraščajoče cene hrane po celem svetu povzročijo tokove beguncev v mesta in regije EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da tudi lokalne in regionalne oblasti trpijo zaradi vrtoglavih zneskov na računih za energijo za javne storitve in posledic, ki jih ima inflacija za javno naročanje in plače. Te oblasti je treba obravnavati kot aktivne partnerje v kampanjah za varčevanje z energijo, novih projektih za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in kriznih načrtih za primer motene oskrbe z energijo, da se upoštevajo lokalne razmere in čezmejne rešitve. Opozarja tudi na potencial lokalne proizvodnje energije iz obnovljivih virov, da se diverzificira mešanica virov energije v EU in zmanjša naša odvisnost od tretjih držav. Poziva k prilagoditvi shem financiranja ter pravil EU o javnem naročanju in državni pomoči, da bodo lokalni investicijski načrti še naprej operativni tudi v času visoke inflacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva institucije EU in države članice, naj sprejmejo izredne ukrepe za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovih prizadevanjih, da bi ublažile posledice energetske krize za gospodinjstva, ranljive skupnosti ter lokalna mala in srednja podjetja ter da bi ohranile javne storitve. To lahko med drugim storijo tako, da tem oblastem dodelijo del prihodkov od davkov, ki jih poberejo od nepričakovanega dobička energetskih podjetij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Evropsko komisijo, naj za vso EU nemudoma predlaga določitev najvišje cene za ves uvoz plina v Evropsko unijo ter podpre ločevanje cene plina od cene energije, kar bi pomagalo ublažiti inflacijski pritisk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Evropsko unijo, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti razvije zdravstveno politiko EU, ki bo krepila njeno pripravljenost na krize in sposobnost obvladovanja nevarnosti za zdravje ter podpirala občine in regije v prizadevanjih za izboljšanje zdravja, preprečevanje bolezni in zmanjšanje nevarnosti za zdravje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je treba mestom in regijam omogočiti, da čim bolj izkoristijo instrument Next Generation EU in se osredotočijo na dolgoročne naložbe. V ta namen je treba znova oceniti pravila ekonomskega upravljanja. Podaljšati bi bilo treba tudi časovni okvir za ukrepe za okrevanje, dokler makro-ekonomska situacija v regijah ne bo znova takšna kot pred pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pandemija COVID-19 in ruska invazija na Ukrajino našim regijam in mestom onemogočata dobro okrevanje, zato pozivamo Evropsko komisijo, Svet in Evropski parlament, naj spremenijo finančne predpise, da bi bilo mogoče podaljšati roke za potrjevanje projektov REACT-EU v skladu s časovnim razporedom mehanizma za okrevanje in odpornost, tako da bi z optimizirano uporabo evropskega financiranja zagotovili temeljito okrevanje na naših ozemljih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zato pozdravlja napoved predsednice Evropske komisije, da bo opravljen učinkovit vmesni pregled večletnega finančnega okvira. Ta pregled bi moral utrditi kohezijsko politiko, kljub njeni trenutno nizki stopnji izvajanja in finančnega izvrševanja, ki je v glavnem povezana s pandemijo COVID-19 in konkurenčnim mehanizmom za okrevanje in odpornost. Poleg tega bi moral biti vmesni pregled priložnost za oblikovanje novega evropskega sklada, ki bi temeljil na deljenem upravljanju in bi bil namenjen obvladovanju nepričakovanih kriz, začenši z vojno v Ukrajini. Nenehne prerazporeditve sredstev iz kohezijske politike za odzivanje na izredne dogodke dejansko zmanjšujejo možnosti, da bi ta politika služila svojemu namenu, kakršnega določajo evropske pogodbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k takojšnjemu razmisleku o prihodnji kohezijski politiki ob sodelovanju z vsemi interesiranimi stranmi ter državljani na podlagi vključujočega pristopa. Zavezništvo za kohezijo bo skupna platforma za razpravo in izmenjavo, ki bo institucije EU vpletlo v konstruktiven dialog z mesti in regijami. Poziva, naj se v vseh zadevnih politikah EU uporablja „načelo neškodovanja koheziji“, med drugim tako, da se sistematično izvajajo ocene teritorialnega učinka ter obravnavajo vrzeli v razvoju na območjih s posebnimi demografskimi in geografskimi izzivi. Evropsko komisijo poziva, naj pri opredelitvi tega načela tesno sodeluje z njim; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba v sodelovanju s ključnimi deležniki, in sicer z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi akterji, civilno družbo, akademskimi krogi in nevladnimi organizacijami, oblikovati pakt za otoke in agendo Evropske unije za otoke po zgledu pakta za mesta in prihodnjega pakta za podeželje. Komisijo želi spomniti, da je treba izvesti študijo o različnih razmerah na otoških območjih Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti po mnenju 43 % evropskih državljanov ključne pri podnebnih ukrepih (ta odstotek se je od leta 2019 do leta 2021, med ukrepi zapore zaradi COVID-19 in okrevanjem, povečal za 10 %) in da je 160 mest iz 21 držav članic v okviru Konvencije županov za podnebje in energijo predložilo akcijske načrte za prilagajanje podnebnim spremembam. Poziva druge občine in regije, naj posnemajo te primere dobre prakse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da so prilagajanje podnebni krizi in odzivanje nanjo ter ohranjanje in obnova okolja ključni elementi za razvoj bolj odporne in trajnostne družbe ter gospodarstva. Ukrepe za odzivanje je treba snovati na lokalni ravni, glede na specifične potrebe in značilnosti območij. Zato ponavlja svoj poziv, naj se lokalnim in regionalnim oblastem, ki izvajajo politike v okviru zelenega dogovora, omogoči lažji dostop do sredstev EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k okrepitvi skupnih prizadevanj za boj proti podnebnim spremembam na ravni Evropske unije in nacionalni ravni, saj so naravne nesreče v zadnjih štiridesetih letih prizadele skoraj 50 milijonov ljudi v EU in povzročile gospodarske izgube v višini povprečno 12 milijard EUR na leto. Hkrati postaja vse pomembneje povezovanje podnebne, okoljske in socialne politike, da med pospeševanjem nujnega zelenega prehoda nihče in noben kraj ne bi bila zapostavljena. Pri tem poudarja, da je treba regionalno in lokalno infrastrukturo zaščititi, pregledati in jo prilagoditi, da bo lažje prenesla intenzivnejše podnebne pojave, ki prizadenejo državljane, regionalna gospodarstva, ključno infrastrukturo in dobavne verige; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napoved predsednice Evropske komisije v njenem govoru o stanju v Uniji, da se bodo zmogljivosti EU za gašenje požarov podvojile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se mesta zelo zanimajo za sodelovanje v misiji EU za podnebno nevtralna in pametna mesta, ter poziva k bolj vključujočemu pristopu k digitalni preobrazbi in prehodu na področju mobilnosti, med drugim s pospešitvijo ukrepov za spodbujanje razogljičenja, prehoda na druge oblike prevoza na mestnih območjih in povezljivosti med mesti ter podeželjem, da se sedanje regionalne neenakosti ne bi še zaostrile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj bodo podnacionalne oblasti preko njegovih članov v celoti zastopane v delegaciji EU na 27. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in 15. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (UNCBD). Poudarja, da bo 27. konferenca pogodbenic UNFCCC priložnost za formalno priznanje vloge, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri doseganju bolj ambicioznih ciljev in pospeševanju ukrepov za blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje nanje ter njihovo financiranje. Znova poziva, naj se pri nacionalno določenih prispevkih upošteva tudi prispevek lokalne in regionalne ravni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se zavzema za temeljito revizijo uredbe o upravljanju energetske unije, da se postavijo temelji za sistematično vključevanje mest in regij v načrtovanje ter izvajanje nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Revizija bi morala biti tudi priložnost za oblikovanje obsežnega okvira EU za boj proti energetski revščini in revščini na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomen nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost pri podpori zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja. Ker mesta porabijo skoraj 75 % svetovne energije, ustvarijo 70 % svetovnih emisij CO2, izvajajo 70 % ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in 90 % ukrepov za prilagajanje nanje in ker se vse več lokalnih in regionalnih oblasti zavezuje k ukrepanju, morajo postati polnopravni partnerji pri razvoju in izvajanju pobud v okviru zelenega dogovora, zlasti na političnih področjih, kot so stanovanja, obnova stavb, energija iz obnovljivih virov, trajnostna mobilnost ali ozelenitev mest, ter pobud, kot je novi evropski Bauhaus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v zvezi s tem se ponovno zavzema za evropsko stanovanjsko strategijo, s katero bi spodbudili zagotavljanje cenovno dostopnih, trajnostnih, socialnih in zasilnih stanovanj. S to strategijo, ki mora biti skladna z načelom subsidiarnosti, bi bilo treba v evropski semester in nacionalne programe reform vključiti zlasti kvantitativni nacionalni cilj za javne naložbe v cenovno dostopna, trajnostna, socialna in zasilna stanovanja v vseh državah članicah EU ter olajšati dostop do zasebnih naložb z vključitvijo cenovno dostopnih, socialnih in zasilnih stanovanj v prihodnjo socialno taksonomijo EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v ocenjevanje in izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, tudi zato, da bo uporaba sredstev za okrevanje usklajena z uporabo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Čeprav je pravna podlaga teh instrumentov v kohezijski politiki, se je izkazalo, da so lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah veliko premalo vključene, kar ovira učinkovito izvajanje in prinaša tveganje, da med nacionalno določenimi načrti ter regionalnimi in lokalnimi prednostnimi nalogami in razvojnimi strategijami ne bo sinergij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja na vztrajen in precej velik inovacijski razkorak. Od 20 regij z največjimi izdatki za raziskave in razvoj jih je 19 bolj razvitih, medtem kot sta dve tretjini od 50 regij z najnižjimi izdatki na tem področju manj razviti. Opozarja, da ima pilotni ukrep o partnerstvih za regionalne inovacije velik potencial za podporo razvoja krajevno prilagojenih rešitev in oblikovanje „teritorialnih misij“, ki bi potekale od spodaj navzgor v okviru nove agende EU za inovacije. Hkrati znova opozarja na pomen vozlišč evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na pomen digitalne preobrazbe kot medsektorskega elementa za premostitev razkoraka v Evropi in na nujnost digitalne kohezije. Z novim pristopom k oblikovanju politike, ki temelji na misijah, mora kohezijska politika tudi v prihodnje podpirati dolgoročne cilje EU. Premostitev digitalnega razkoraka z obsežnimi in vključujočimi strategijami, pri katerih sodelujejo vse ravni upravljanja, je pogoj za trajnostno okrevanje in odporne družbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je povprečna stopnja brezposelnosti med mladimi v starosti od 15 do 29 let v letu 2021 v EU znašala 13 %, kar je zmanjšanje za 0,9-odstotne točke v primerjavi z letom 2020, pri čemer pa so velike razlike med regijami, saj je brezposelnost med mladimi višja v španskih, grških in italijanskih regijah. Zato poziva Evropsko komisijo, naj pripravi predloge za odpravo dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi, ki ju je kriza še zaostrila. Ravno tako poudarja, da je treba nujno odpraviti razlike med spoloma pri zaposlovanju, ter svari pred vse večjim tveganjem revščine, tudi med otroci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja poziv predsednice Evropske komisije k večji medgeneracijski solidarnosti in opozarja na svojo vodilno vlogo pri vključevanju mladih in njihovih organizacij v oblikovanje prihodnosti Evrope, zlasti z Listino EU o mladih in demokraciji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da se je med letoma 2011 in 2020 delež žensk med izvoljenimi politiki povečal na vseh ravneh, od lokalne do nacionalne, vendar obžaluje, da jih je skupaj na vseh ravneh še vedno samo tretjina. Leta 2021 je bilo le v 16 od 285 regionalnih skupščin med izvoljenimi kandidati enako število žensk in moških. Priznava, da tudi njegova sestava še zdaleč ni uravnotežena z vidika spola, in pričakuje, da bodo države članice ta problem obravnavale. Zato bo začel razmislek o tem, kako povečati udeležbo žensk pri svojem delu, na vodstvenih položajih in med svojim članstvom, države članice pa poziva, naj uvedejo pobude za okrepitev položaja žensk v lokalni in regionalni politiki, da bi odpravili diskriminacijo v političnem življenju in se borili proti oviram, na katere ženske naletijo na svoji poti, tudi stereotipom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj s polnim sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti uvedejo vse potrebne ukrepe, da bi hitro dosegli cilj iz evropske direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini. Hkrati poudarja, kako pomembno je, da vse države članice EU ratificirajo Istanbulsko konvencijo, pogodbo Sveta Evrope, katere namen je na vseevropski ravni ustvariti celovit okvir za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja ter preprečevati, preganjati in izkoreniniti nasilje nad ženskami in nasilje v družini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da občine in regije v vlogi tako delodajalk kot tudi ponudnic in naročnic storitev socialnega varstva odločilno prispevajo k socialni koheziji, enakosti spolov in zaposlovanju v Evropi. Pri izvajanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic je pomembno, da se socialni partnerji, občine in regije celovito vključijo tako v pripravo kot tudi izvajanje pobud EU na socialnem področju, da bi bili ukrepi smotrni in učinkoviti. Pri tem ima odločilno vlogo evropski semester. Lokalna in regionalna raven mora podpreti odločitve in biti odgovorna za to, kako naj bi se skupni cilji dosegali. V reformo evropskega semestra je treba vnesti tudi teritorialno razsežnost in cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podpira poziv Evropskega parlamenta k sklicu konvencije za revizijo pogodb, ki ga je v svojem govoru o stanju v Uniji podprla predsednica Evropske komisije. OR bi moral biti v celoti vključen v to konvencijo, da bi v njej zastopal izvoljene predstavnike evropske lokalne in regionalne ravni. Hkrati izraža polno zavezanost spodbujanju zasnove aktivne subsidiarnosti in okrepljenemu sodelovanju z regionalnimi parlamenti ter združenji lokalnih in regionalnih oblasti. Upravljanje na več ravneh je nujno za vključujoč in učinkovit postopek odločanja EU, s posebnim poudarkom na regijah z zakonodajnimi pooblastili in njihovimi legitimnimi pristojnostmi. V zvezi s tem pozdravlja napoved Evropske komisije, da bo državljanske skupščine in druge oblike participativne demokracije dosledno vključevala v oblikovanje politik EU, vendar opozarja na vlogo demokratično izvoljenih predstavnikov, ki so odgovorni svojim volivcem, in se zavezuje, da bo imel aktivno vlogo v teh procesih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | namerava predlagati konkretne ukrepe za obravnavanje teritorialne razsežnosti evropskih politik pri uresničevanju kohezije kot splošnega cilja EU, tudi ob upoštevanju predlogov s Konference o prihodnosti Evrope ter posebnih potreb obmejnih in obrobnih regij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naroča svojemu predsedniku, naj letno poročilo o stanju v regijah in mestih v EU ter to resolucijo pošlje predsedniku Evropskega parlamenta, predsednici Evropske komisije in predsedniku Evropskega sveta ter voditeljem 27 držav članic EU, in spodbuja regionalne in lokalne izvoljene politike v Evropi, naj poročilo posredujejo državljanom in lokalnim medijem. |
| --- | --- |

35.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

1

(2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

2

---

MNENJA

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/6

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Za makroregionalno strategijo za Sredozemlje

(2022/C 498/02)

| Poročevalec: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP) |
| --- | --- |

Poročevalec:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Prispevek makroregionalnih strategij k teritorialni koheziji, lokalni demokraciji in sodelovanju na zunanjih mejah

| 1. | meni, da imajo makroregije ključno vlogo pri krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Evropske unije ter njene bližnje soseščine, saj čezmejnim območjem omogočajo, da v okviru izmenjav, sodelovanja in izvajanja skupaj rešujejo posebne in skupne izzive; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da ta pristop omogoča večjo skladnost in dopolnjevanje med politikami, ukrepi in programi financiranja, ki se izvajajo na različnih ravneh upravljanja na določenem geografskem območju. S tem in s spodbujanjem upravljanja na več ravneh makroregije prispevajo k večji učinkovitosti in večjemu vplivu politike; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da makroregionalne strategije temeljijo na načelu več ravni in da morajo imeti regije v EU in izven nje ključno vlogo pri njihovi pripravi in oblikovanju ter pri opredelitvi skupnih ciljev skupaj z državami članicami EU in drugimi vpletenimi državami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da območje Sredozemlja sestavlja več držav kandidatk, potencialnih kandidatk in držav, ki niso članice EU, ter poudarja, kako pomembne so makroregije za krepitev sodelovanja preko meja EU. To sodelovanje je potrebno za obravnavanje skupnih izzivov in tudi za vključitev držav nečlanic v tesnejše in okrepljeno sodelovanje z Unijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da je Evropski parlament 3. julija 2012 sprejel resolucijo z naslovom Razvoj makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti tudi na poročilo skupščine ARLEM o kohezijski strategiji za Sredozemlje (2014). To daje podlago za razmislek o okviru makroregionalnega upravljanja za Sredozemlje, ki bi temeljil na načelih upravljanja na več ravneh ter progresivni strukturi s spremenljivo geometrijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poleg tega želi spomniti, da je Svet Evropske unije (2) navedel, da je pripravljen obravnavati skupne pobude za vzpostavitev novih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

7.

Sredozemska makroregija – ključno orodje za reševanje izzivov v Sredozemlju

| 8. | poudarja edinstvene vire, ki jih je moč najti v Sredozemlju. Njegova obala je dolga 46 000 km in zajema 22 obalnih držav. V njem živi več kot 500 milijonov ljudi, od tega je tretjina prebivalstva skoncentrirana na obalnih območjih, s Sredozemskim morjem pa je neposredno povezanih približno 150 milijonov delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja okoljski pomen Sredozemskega morja, ki obsega zgolj 1 % svetovnih oceanov, vendar pa prispeva 20 % svetovne pomorske proizvodnje (3). Je tudi eno od pomembnih območij morske in obalne biotske raznovrstnosti, saj v njem najdemo 28 % endemičnih vrst, 7,5 % prostoživečih živali ter 18 % svetovnega morskega rastlinstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja potencial sredozemskega bazena, ki je zaključeno geografsko območje, katerega prebivalstvo ima skupno zgodovinsko in kulturno dediščino, ki izhaja iz dolge tradicije sodelovanja in izmenjave zamisli, dobrin in ljudi med vsemi tremi stranmi Sredozemlja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da se sredozemski bazen sooča z upravljavskimi, socialno-ekonomskimi, humanitarnimi, podnebnimi, varnostnimi in okoljskimi izzivi, ki zahtevajo skupno ukrepanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja – kot je bilo poudarjeno v prvem sredozemskem ocenjevalnem poročilu o podnebnih in okoljskih spremembah v Sredozemlju, ki ga je objavila mreža sredozemskih strokovnjakov za podnebne in okoljske spremembe (MedECC) – da nedavne antropogene spremembe okolja vplivajo na vse sredozemske podregije in da so med glavnimi dejavniki sprememb podnebje, rast prebivalstva, onesnaževanje, netrajnostne prakse rabe zemljišč in morja ter neavtohtone vrste. Na večini območij so ogroženi tako ekosistemi kot tudi preživetje ljudi (4); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da bo globalno segrevanje ob sedanji hitrosti na območju Sredozemlja do leta 2040 doseglo 2,2 oC in da se to območje v primerjavi s svetovnim povprečjem segreva za 20 % hitreje. Učinki podnebnih sprememb so že zdaj zelo opazni, saj so ekstremni naravni dogodki vse pogostejši. Sredozemske družbe so torej najbolj prizadete zaradi podnebnih sprememb (že zdaj predstavljajo 50 % svetovnega prebivalstva, ki se sooča s pomanjkanjem vode, kar vpliva na prehransko varnost, ogroženih pa je tudi 49 od 51 Unescovih območij kulturne dediščine). Večino učinkov podnebnih sprememb povečujejo drugi okoljski izzivi, kot so pretirano intenzivna urbanizacija, kmetijstvo, ribištvo in turizem, degradacija tal, dezertifikacija in onesnaževanje (zraka, tal, sladke in morske vode); |
| --- | --- |

13.

| 14. | tako kot v mnenju z naslovom Za trajnostno rabo naravnih virov na sredozemskih otokih poudarja zelo veliko ranljivost sredozemskih otokov zaradi globalnega segrevanja, ki že ima gospodarske (ribištvo, turizem itd.) in socialne posledice (odseljevanje itd.), ter za tovrstna območja priporoča oblikovanje posebnega pristopa k obravnavi vpliva podnebnih sprememb na ravni makroregije, pri katerem bodo upoštevane posebne potrebe arhipelagov in otokov ter s katerim se bo spodbujalo tesnejše sodelovanje med temi območji, državami članicami in Evropsko unijo v boju proti podnebnim spremembam in pri spodbujanju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so za Sredozemlje kljub očitnim podobnostim značilne velike razlike v stopnjah razvoja. Te razlike, vključno s pomanjkljivostmi pri institucionalnih zmogljivostih, povezanosti infrastrukture in trgovinskih odnosih, vplivajo na stabilnost, blaginjo in varnost sredozemskih družb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da kriza zaradi COVID-19 opominja, kako nujno potrebna sta usklajen pristop in krepitev skupne odpornosti na epidemije, gospodarske pretrese in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da lahko sredozemska makroregija služi tudi kot orodje za usklajevanje upravljanja migracijskih tokov, ki zlasti vplivajo na regionalne in lokalne oblasti na zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | želi spomniti, da ima Sredozemlje zaradi napada Rusije na Ukrajino ključno vlogo pri blaženju posledic vojne in sprejemanju razseljenega prebivalstva, medtem ko si še naprej prizadeva za napredek pri utrjevanju miru na svojih obalnih območjih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potrjuje, da je treba zaradi teh izzivov bolj povezati vse tri strani Sredozemlja, da bi okrepili kohezijo, povečali pomen regije na evropski in svetovni ravni ter njen potencial za inovacije in prispevali k dobremu počutju ljudi ter ohranjanju okolja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zaveda, da imajo pri tem procesu bistveno vlogo lokalne in regionalne oblasti, ki so zelo dejavne v okviru pobud in mrež, kot so Unija za Sredozemlje, ARLEM (Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti) in Sredozemsko partnerstvo za sodelovanje (MedCoopAlliance) ter Medsredozemska komisija pri Konferenci obrobnih obmorskih regij (CPMR); |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so vsi izzivi, s katerimi se sooča Sredozemlje (podnebne spremembe, erozija, dezertifikacija, onesnaževanje s plastiko, migracije, pretirani turizem itd.), zgoščeni na arhipelagih in otokih, ki so zato idealna pilotna območja za izvajanje celostnih politik trajnostnega razvoja v Sredozemlju, in poziva Evropsko komisijo, naj doseže napredek pri pripravi strategije za otoke, ki bo prilagojena morskim bazenom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se strinja z Evropsko komisijo, da bi se morali cilji evropskega zelenega dogovora odražati v tesnem sodelovanju s sosednjimi državami, ki se soočajo z istimi podnebnimi in okoljskimi izzivi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti na vseh treh straneh Sredozemlja, ki imajo veliko vlogo pri obravnavanju učinkov podnebnih sprememb, pozivajo k „sredozemskemu zelenemu dogovoru“ (5); |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava ključno vlogo, ki jo imajo – in morajo imeti – lokalne oblasti kot zavezniki regij in držav pri izvajanju globalne in regionalnih agend; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poleg tega poudarja, da je makroregionalna strategija, ki spodbuja krepitev političnega dialoga, bistvena za izvajanje nove agende za Sredozemlje, kot je določena v sporočilu Evropske komisije iz februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom (6); |
| --- | --- |

25.

Za celovito strategijo za celotni sredozemski bazen

| 26. | pozdravlja pozitivne rezultate in okrepljeno sodelovanje, ki jih omogoča zavezanost deležnikov v Sredozemlju, zlasti lokalnih in regionalnih oblasti; poziva te deležnike, zlasti lokalne in regionalne oblasti, naj to sodelovanje okrepijo, da bo mogoče oblikovati makroregionalno strategijo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ceni velik napredek pri vključevanju v Sredozemlju v okviru strategije EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) in strategije za zahodnosredozemski bazen (pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju WestMED); |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj nujno doseže napredek pri pobudi WestMED, tako da zanjo zagotovi sredstva, trdno strukturo in dolgoročno strategijo njenega utrjevanja, kar bo olajšalo makroregionalno povezovanje v zahodnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba sedanje pobude za sodelovanje, programe in ključne akterje pri celotnem upravljanju na več ravneh bolje uskladiti, da ne bi oslabili njihovih prizadevanj in učinkov. Zato je treba sredozemskim območjem končno zagotoviti operativen instrument, ki bi jim omogočal razvoj in izvajanje celostne strategije, konkretnega akcijskega načrta in skupnih projektov kot odgovor na skupne prednostne naloge, opredeljene v medinstitucionalnih okvirih za sodelovanje, kot so Unija za Sredozemlje in skupščina ARLEM ter pobude, kot je med drugimi Sredozemsko partnerstvo za sodelovanje ali BLUEMED; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da makroregionalna strategija za Sredozemlje teh izzivov ne bo obravnavala tako, da bo zamenjala sedanje strategije, temveč bo njihove ukrepe dopolnjevala, da bodo dosegle čim večji učinek, in sicer z iskanjem odgovorov na skupne izzive, kot so izzivi boja proti podnebnim spremembam in digitalne preobrazbe, da bi ustvarili velike priložnosti za trajnostni razvoj ter prispevali k pravičnemu in vključujočemu zelenemu prehodu z izkoriščanjem skupnih priložnosti. Pri tem bo posebna pozornost namenjena človeški razsežnosti in priložnostim za mlade, s čimer se bo sprostil gospodarski potencial regije v korist državljanov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba makroregionalno strategijo nujno oblikovati na ravni sredozemskega bazena in da mora zajemati vse tri podbazene, tj. zahodnega, vzhodnega in jadransko-jonskega, da bi zagotovili smiselne rešitve za skupne izzive. Zato mora biti od začetka odprta za vse, njen končni cilj pa mora biti, da bo zajemala celotni sredozemski bazen na vseh treh straneh; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj se v makroregionalni strategiji za Sredozemlje tako kot v vseh pomorskih makroregionalnih strategijah posebna pozornost nameni otoškim območjem, kakor je določeno v členu 174 PDEU; poziva, naj se dejansko upoštevajo posebne značilnosti in ranljivosti teh ozemelj z vzpostavitvijo močnejšega partnerstva med temi območji, državami članicami in Evropsko unijo, v okviru katerega bi se sprejemali konkretni in usklajeni ukrepi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi glede na izzive, ki jih predstavljajo določene nestabilne varnostne, politične in diplomatske razmere, to regionalno vključevanje moralo napredovati postopoma na podlagi prostovoljnega pristopa nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti v Sredozemlju; |
| --- | --- |

33.

Ključna načela upravljanja na več ravneh v okviru Sredozemlja

| 34. | predlaga, naj se pri upravljanju prihodnje makroregionalne strategije za Sredozemlje v celoti upošteva načelo upravljanja na več ravneh ter naj se vanj vključijo evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, pa tudi njihova združenja in evroregije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da mora sredozemska makroregionalna strategija, da bi bila uspešna, temeljiti na trdni in reprezentativni shemi upravljanja z: (i) generalno skupščino na politični ravni, ki vključuje evropske, nacionalne in regionalne oblasti, (ii) izvršnim odborom, ki združuje po enega člana (z regionalne ali nacionalne ravni) za nacionalno koordinacijo iz vsake države, ki je zastopana v strategiji, in spodbuja vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti ter opazovalcev iz mrež teh oblasti, kakor tudi njihovih združenj in evroregij, v proces odločanja, in (iii) tematskimi akcijskimi skupinami za razvoj in izvajanje konkretnih projektov sodelovanja, ki bodo spodbudili socialno-ekonomske javne in zasebne akterje, predstavnike akademskih krogov in civilno družbo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaga, da se na podlagi dobre prakse s pobudo WestMED ustanovi sopredsedstvo po načelu enoletne rotacije, na čelu katerega bosta dve državi, po ena iz EU in izmed partnerskih držav, ki sodelujejo s trdno podporo predstavniških organizacij regionalnih in lokalnih oblasti. Predsedstvo bi moralo delovati ob upoštevanju prejšnjih, sedanjih in prihodnjih predsedujočih držav, pri čemer bi bilo treba ohranjati ravnovesje med državami EU in partnerskimi državami, zastopanimi v strategiji. Podpora predstavniških organizacij regionalnih in lokalnih oblasti bi morala temeljiti na enakem načelu rotacije. Takšna dinamika je bistvena za upoštevanje in povezovanje različnih organov upravljanja makroregionalne strategije ter podajanje strateških smernic za delovanje makroregije v okviru letnih delovnih programov. Strategijo bi moral koordinirati in podpirati tehnični sekretariat (sekretariat makroregionalne strategije za Sredozemlje); |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaga, da so zaradi skladnosti z že uvedenimi pobudami v izvajanje strategije vključeni predstavniki ključnih mednarodnih in evro-sredozemskih institucij, organov in pobud, kot so Unija za Sredozemlje, skupščina ARLEM in Sredozemsko partnerstvo za sodelovanje, ter tudi predstavniki EUSAIR in pobude WestMED. Tudi evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) ponujajo dobre možnosti za podporo ciljev nove agende za Sredozemlje, saj so „laboratoriji“ za upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

37.

Makroregionalna strategija, ki se osredotoča na prednostne izzive

| 38. | meni, da bi se makroregionalna strategija za Sredozemlje morala osredotočati na omejeno število skupnih izzivov, ki se jih bo sčasoma postopno obravnavalo; poudarja, da sta zelena in digitalna preobrazba ključna izziva, ki bi ju bilo treba prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se prizadevanja najprej osredotočijo na ključne izzive – podnebne spremembe, digitalno preobrazbo, okolje in humanitarno krizo, pa tudi na potrebni zeleni prehod. Za naslednje prednostne naloge je nujno usklajeno ukrepanje na ravni Sredozemlja: prihodnost arhipelagov in otokov ter obalnih in mestnih območij, onesnaževanje morja (zlasti z mikroplastiko in odpadnimi vodami), ohranjanje biotske raznovrstnosti, agroekologija, krožno gospodarstvo, obvladovanje in preprečevanje naravnih nesreč, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prilagajanje podnebnim spremembam ter odziv na humanitarno krizo z zagotavljanjem človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | predlaga, da Evropska komisija kratkoročno prek programa Interreg Euro-MED ali drugega ustreznega programa, ki že obstaja (glede na to, da makroregionalne strategije sledijo pravilu trikratnega „ne“, tj. zanje niso potrebni ne nova zakonodaja, ne dodatna sredstva in ne nova institucija), podpre izvedbo pilotnega projekta za ničelno onesnaževanje morja v Sredozemlju v letu 2024, ki bi tematsko prispeval tudi k misiji EU za obnovo oceanov (7). Namen bo sodelovanje med državami in ozemlji, ki želijo razviti makroregionalno strategijo za Sredozemlje in tako preizkusiti njena ključna načela na konkretnem cilju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prizadevanja bi se nato lahko razširila na naslednje izzive v povezavi z novo agendo za Sredozemlje:






  (a) | spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega gospodarskega razvoja s skupnimi projekti za krepitev raziskav, inovacij in trajnostne rabe naravnih virov ter medsebojno povezanega podjetništva; |
| --- | --- | --- |

41.

(a)

spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega gospodarskega razvoja s skupnimi projekti za krepitev raziskav, inovacij in trajnostne rabe naravnih virov ter medsebojno povezanega podjetništva;

| (b) | vključitev modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

(b)

vključitev modrega gospodarstva;

| (c) | spodbujanje človekovega razvoja, vključno s kulturo in dediščino, turizmom, izobraževanjem, zdravstvom, zaposlovanjem, razvojem mladih, socialnim vključevanjem marginaliziranih skupin in podporo beguncem, pa tudi izpolnjevanje potreb, ki izhajajo iz migracijskih tokov, zlasti na zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje človekovega razvoja, vključno s kulturo in dediščino, turizmom, izobraževanjem, zdravstvom, zaposlovanjem, razvojem mladih, socialnim vključevanjem marginaliziranih skupin in podporo beguncem, pa tudi izpolnjevanje potreb, ki izhajajo iz migracijskih tokov, zlasti na zunanjih mejah EU;

| (d) | povečanje povezljivosti prek prometne in digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

povečanje povezljivosti prek prometne in digitalne infrastrukture;

| (e) | okrepitev prehranske in energetske avtonomije v Sredozemlju ob upoštevanju posledic podnebnih sprememb in vojne v Ukrajini, ki jo je povzročila Rusija; |
| --- | --- |

(e)

okrepitev prehranske in energetske avtonomije v Sredozemlju ob upoštevanju posledic podnebnih sprememb in vojne v Ukrajini, ki jo je povzročila Rusija;

| (f) | krepitev orodij in zmogljivosti javnih in zasebnih institucij za ublažitev podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

krepitev orodij in zmogljivosti javnih in zasebnih institucij za ublažitev podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti;

Operativni akcijski načrt na podlagi razpoložljivega financiranja

| 42. | meni, da mora makroregionalna strategija za Sredozemlje nujno temeljiti na operativnem akcijskem načrtu, da bi prednostne naloge pretvorili v konkretne ukrepe na ravni Sredozemlja. Lokalne in regionalne oblasti, ki so najbližje državljanom, je treba vključiti v pripravo načrta, da bi ta dobil podnacionalno razsežnost in prispeval ne le k uresničevanju skupne vizije boljšega, povezanega in trajnostnega razvoja v Sredozemlju, temveč tudi k vključevanju civilne družbe na vseh treh njegovih obalah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da se za podporo sredozemskim projektom lahko mobilizira visok znesek financiranja, vključno s 7 milijardami EUR, ki jih mobilizira Evropska komisija v okviru evropskega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Tudi programi evropskega teritorialnega sodelovanja, ki se izvajajo v Sredozemlju (Next-MED, EUROMED, ADRION, MARITTIMO), so velika priložnost za omogočanje projektov, ki lahko prispevajo k ciljem makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je veliko programov, ki jih izvaja neposredno Evropska komisija, kot so Obzorje Evropa, LIFE ali Erasmus+, odprtih za udeležbo tretjih držav in so zato zanimiv vir dodatnega financiranja. Sodelovanje v Sredozemlju neposredno podpirajo tudi programi, kot je partnerstvo na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ali dvostranski instrumenti, ki jih je Evropska unija vzpostavila v sosednjih državah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da so donatorji, kot so Svetovna banka, Evropska investicijska banka in institucije, kot je Fundacija Anna Lindh, dejavni tudi v Sredozemlju in lahko olajšajo uresničitev skupnih projektov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nazadnje poudarja, da številne države, regije in mesta izvajajo programe decentraliziranega sodelovanja, ki lahko prav tako prispevajo k izvajanju večjih projektov sodelovanja v Sredozemlju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poleg tega poudarja, da bo izvajanje programov evropskega teritorialnega sodelovanja v obdobju 2021–2027 dopolnjeval razvoj mehanizmov upravljanja za lažje usklajevanje evropskega financiranja, ki je na voljo na območju; meni, da lahko to dejansko prispeva k oblikovanju makroregionalne strategije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

47.

Sklepi

| 48. | pozdravlja nov zagon, ki ga je sredozemsko sodelovanje dobilo na Forumu Sredozemlja, organiziranem v času francoskega predsedovanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | z veseljem pričakuje naslednje predsedstvo Evropske unije leta 2023, ki bo v rokah sredozemske države – namreč Španije, in izraža upanje, da bo pozornost ponovno usmerjena v upravljanje v Sredozemlju ter možnosti za obnovljen okvir makroregionalnega upravljanja in sodelovanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja Evropsko komisijo in države članice EU, naj podpirajo razvoj makroregionalne strategije za Sredozemlje in drugih potrebnih novih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva tudi Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor, naj podpreta pobudo za oblikovanje makroregionalne strategije za celotno Sredozemlje, da bo postalo boljše, celostno in povezano območje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Evropski svet, naj zadevo v letu 2022 predloži Evropski komisiji, ki bo pripravila makroregionalno strategijo za Sredozemlje s priloženim akcijskim načrtom, da bi jo Svet in Evropski parlament odobrila v času španskega predsedovanja v drugi polovici leta 2023. |
| --- | --- |

52.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  P7_TA(2012) 0269.

1

(2)  13424/20, Sklepi Sveta o izvajanju makroregionalnih strategij, 2. december 2020.

2

(3)  Randone in drugi, 2017, Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Oživitev gospodarstva Sredozemskega morja: ukrepi za trajnostno prihodnost), WWF Mediterranean Initiative.

3

Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future

(4)  Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future (Podnebne in okoljske spremembe v Sredozemlju – Trenutno stanje in tveganja za prihodnost), MedECC, 2020. Prvo sredozemsko ocenjevalno poročilo [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (ur.)], Unija za Sredozemlje, Plan Bleu, UNEP/MAP, Marseille.

4

Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future

(5)  Plenarno zasedanje Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) 23. januarja 2020.

5

(6)  JOIN(2021) 2 final. Glej tudi Mnenje Evropskega odbora regij – Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – Nova agenda za Sredozemlje (UL C 440, 29.10.2021, str. 19).

6

(7)  Misija EU: obnova naših oceanov in voda.

7

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/12

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga mest in regij EU pri obnovi Ukrajine

(2022/C 498/03)

| Glavni poročevalec: | Dario NARDELLA (PES/IT), župan Firenc |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | zaprosilo češkega predsedstva Sveta
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pomoč Ukrajini in njena obnova
  (COM(2022) 233 final) |

Glavni poročevalec:

Dario NARDELLA (PES/IT), župan Firenc

Referenčna dokumenta:

zaprosilo češkega predsedstva Sveta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pomoč Ukrajini in njena obnova

(COM(2022) 233 final)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | znova obsoja vojno proti Ukrajini, ki jo je brez povoda začela Rusija in pomeni grobo kršitev mednarodnega prava, demokratičnih načel in načela pravne države. To je neizzvana, neupravičena in neopravičljiva agresija proti prebivalcem Ukrajine ter napad na suverenost in ozemeljsko celovitost te države, ki ju OR neomajno podpira. Zato se pridružuje globalnim obsodbam tako imenovanih referendumov, ki so bili konec septembra 2022 organizirani na območjih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija, saj gre za kršitev tako rekoč vse možnih demokratičnih standardov. Države članice, institucije in partnerske države EU poziva, naj še naprej enotno podpirajo Ukrajino, ki se bori tudi za našo svobodo in evropske vrednote. Dosledne sankcije so ključne za to podporo in za izvajanje pritiska na ruskega agresorja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | globoko obžaluje, da je ruska invazija privedla ne le do več kot deset tisoč žrtev, predvsem civilistov, in še veliko več ranjenih, temveč tudi do več milijonov razseljenih ljudi v Ukrajini in tretjih državah. Obsoja dejanja ruskih agresorjev, ki v okupirani Ukrajini napadajo, ugrabljajo in zapirajo lokalne in regionalne predstavnike, novinarje in zagovornike človekovih pravic, ter se pridružuje zahtevi Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, da jih je treba takoj in brez pogojev izpustiti. Poudarja, da je ruska invazija povzročila obsežno uničenje ukrajinske infrastrukture, stavb, šol, bolnišnic, zasebnih stanovanj in kulturne dediščine. Po nekaterih ocenah škoda znaša več kot 750 milijard EUR in bo (po napovedih Mednarodnega denarnega sklada) povzročila strm 35-odstotni padec BDP. Poudarja tudi, da je ukrajinsko gospodarstvo izgubilo med 30 in 50 % proizvodne zmogljivosti, predvsem v bistvenih gospodarskih regijah na vzhodu in jugu države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je obnova Ukrajine za Evropo nuja in moralna dolžnost, za katero bodo potrebni tako dodatni viri, ki presegajo sedanji večletni finančni okvir EU in bo zato morda treba uporabiti člen 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot tudi nova zunajproračunska sredstva. Zaradi izjemnih okoliščin vojne v Ukrajini podpira zamisel, da bi se vmesni pregled večletnega finančnega okvira opravil že v letu 2023; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je bila Ukrajini obljubljena makrofinančna pomoč EU v višini 9 milijard EUR, vendar je bil doslej dosežen dogovor za samo 6 milijard EUR, čeprav mesečne potrebe po ocenah znašajo med 5 in 7 milijard EUR. Želi spomniti, da v vojnih razmerah stopnja rezervacij namesto običajnih 9 % znaša 70 % v okviru proračuna EU in da v proračunu EU za obdobje 2021–2027 ni več dovolj rezerve za financiranje posojil. Zato poudarja, da so potrebni alternativni načini financiranja pomoči, tudi z dodatnimi javnimi jamstvi držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora proces obnove temeljiti na pristopu od spodaj navzgor, ki bo vključeval lokalne in regionalne oblasti Ukrajine in EU, ter na reformi Ukrajine za decentralizacijo, ki je precej napredovala že pred 24. februarjem 2022. V zvezi s tem opozarja na priporočila iz študije o izzivih in priložnostih pri vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v obnovo Ukrajine (1), ki je bila objavljena septembra 2022. Meni, da je decentraliziran proces obnove najboljša perspektiva za ukrajinske državljane, da ostanejo v svoji državi, in za zmanjšanje nadaljnjih tokov beguncev. Hkrati zavrača umetne ovire za priseljevanje ukrajinskih državljanov in poziva, naj se kmalu razmisli o reviziji Direktive 2001/55/EC (2) o začasni zaščiti, da bi begunci dobili dovoljenje za bivanje za več kot tri leta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Ukrajini podeli status države kandidatke. Ta status bi moral ukrajinsko vlado spodbuditi k novim prizadevanjem za reforme, obnova pa bi morala biti priložnost za nadaljnje približevanje standardom in politikam EU. Pri tem poudarja, da pridružitveni sporazum med Ukrajino in EU pokriva že približno 70 % pravnega reda Unije. Pričakuje, da bo Ukrajina nadaljevala boj proti korupciji, ki ga je Evropska komisija v mnenju o prošnji te države za članstvo v Evropski uniji uvrstila med sedem področij, na katerih so nujno potrebne reforme (3), in ga bo ocenila do konca tega leta. V okviru reforme bi bilo treba tudi zagotoviti pregledno in pravično razdeljevanje sredstev za pomoč; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi lahko, tudi v okviru skupnega posvetovalnega odbora, izvajal dejavnosti za pripravo na približevanje pravnemu redu EU zlasti na področju kohezijske politike, da bi z vzajemnim učenjem in izmenjavo primerov dobre prakse podprl krepitev zmogljivosti in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

7.

Splošna načela za obnovo Ukrajine

| 8. | pozdravlja Lugansko deklaracijo, v kateri je osnutek načrta za okrevanje in razvoj pod vodstvom Ukrajine priznan kot splošen okvir za usmerjanje procesa okrevanja, ki omogoča usklajeno večdeležniško udeležbo in partnerstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva mednarodno skupnost z EU na čelu, naj oblikuje učinkovito platformo za usklajevanje med ukrajinsko vlado ter vsemi njenimi dvostranskimi in večstranskimi partnerji, organizacijami, mednarodnimi finančnimi institucijami in donatorji za pripravo in izvajanje ukrajinskega načrta za okrevanje in razvoj. Meni, da so v ta namen ključni načrti Evropske komisije, da vzpostavi platformo za obnovo Ukrajine, ki bo namenjena usklajevanju vseh donatorskih sredstev, vendar le, če se bo dosledno upoštevalo načelo partnerstva in bo zavezništvo mest in regij za obnovo Ukrajine kot polnopravni partner vključeno v vse faze načrtovanja in izvajanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se strinja s stališčem, da bi bilo treba proces obnove Ukrajine razčleniti glede na časovni razpored, varnostno tveganje in regionalno izpostavljenost vojni, pa tudi glede na posebne kohezijske izzive (4). V prvi fazi, ki bo verjetno še med trajanjem sovražnosti, bi se bilo treba odzvati na izredne razmere, v drugi bi se bilo treba osredotočiti na obnovo kritične infrastrukture in storitev, v tretji pa na gradnjo temeljev za dolgoročno trajnostno rast. V vseh treh fazah obnove mora biti v središču krepitev zmogljivosti občin, da bodo lokalne oblasti v Ukrajini sposobne same usklajevati obnovo na svojem območju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in druge mednarodne donatorje, tudi posamezne države članice, naj v prvi fazi zagotovijo takojšnjo finančno pomoč, da bodo prebivalci Ukrajine varno preživeli naslednjo zimo. V regijah na vojnih območjih bi bilo treba sredstva nameniti za humanitarno pomoč (hrano, gorivo, zdravila, sisteme za oskrbo s pitno vodo in čiščenje pitne vode itd.), začasno nastanitev (šotore, montažne nastanitvene enote, sisteme ogrevanja itd.) in odstranjevanje min, pa tudi za logistično podporo za ohranjanje povezav s temi regijami ter dobavo potrebnih prevozih sredstev, kot so avtobusi, rešilni avtomobili, gasilska vozila, tovornjaki, bagerji itd. V razmeroma varnih regijah in regijah, ki so precej oddaljene od spopadov, bi bilo treba zagotoviti tehnično pomoč za nudenje storitev notranje razseljenim osebam, njihovo nastanitev in vključevanje, selitev industrijskih zmogljivosti ter zaščito prometnih koridorjev za dostavljanje humanitarne pomoči v državo in izvažanje ukrajinskih proizvodov iz države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v zvezi s tem pozdravlja zavezo, ki jo je Evropska komisija sprejela 16. septembra, da bo v prvi fazi zagotovila 150 milijonov EUR za pomoč notranje razseljenim osebam v Ukrajini in 100 milijonov EUR za obnovo šol, uničenih v ruskih bombnih napadih, vendar meni, da zneska še zdaleč ne zadoščata, saj bo za hitro okrevanje v prvi fazi po ocenah potrebnih 17 milijonov EUR, od tega 3,4 milijona EUR že v letu 2022; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala biti druga faza obnove namenjena kritični infrastrukturi in storitvam, vključno s centralnim ogrevanjem, električno energijo, vodo in kanalizacijo, šolami, bolnišnicami in zasebnimi stanovanji. Programi javnih del bi omogočili zaposlovanje ljudi na območjih, ki so bila precej uničena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaga, da se v tretji fazi obnove na podlagi strategije celostnega načrtovanja na teritorialni ravni postavijo temelji za dolgoročno trajnostno rast, pri čemer je treba izkoristiti sistemske pristope za trajnostna, zelena, pametna in vključujoča območja ter slediti načelu OECD glede boljše obnove. V tej fazi bi se bilo treba osredotočiti predvsem na doseganje cilja ukrajinske vlade, da vse emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjša za 65 %. Vsakršna naložba v energetski sektor bi morala prispevati k razogljičenju in zmanjšanju odvisnosti Ukrajine od fosilnih goriv, saj je 30 % solarnih zmogljivosti in 90 % vetrnih elektrarn uničenih ali na ozemljih, ki so jih zasedle ruske sile. Naložbe bi morale biti namenjene tudi ponovni vzpostavitvi sistemov centralnega ogrevanja v številnih ukrajinskih občinah, ki pa jih je treba nadomestiti s sodobnimi, pri katerih se ne uporabljajo fosilna goriva. V tej fazi bi bilo nujno obnoviti tudi stanovanjski fond, šole in bolnišnice, da bi ukrajinske begunce in razseljene osebe privabili nazaj tja, kjer so stanovali pred vojno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropsko unijo, države članice in mednarodne finančne institucije, naj Ukrajini namesto posojil zagotovijo nepovratna sredstva, saj kratkoročno verjetno ne bo mogla obvladati in odplačati dodatnih dolgov. Posojila bi povečala tveganje dolžniške krize v prihodnosti, saj je zunanji dolg Ukrajine že pred vojno znašal približno 130 milijard EUR ali 80 % BDP. Če institucije ne morejo dodeliti nepovratnih sredstev, bi morale zagotoviti posojila brez obresti ali z zelo nizko obrestno mero, zlasti za projekte za pomoč občinam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glede na to, da se je začel postopek za pristop Ukrajine k EU in da se legitimira močna usklajevalna vloga EU v strategiji obnove, meni, da bi morala Evropska komisija predlagati obsežen mehanizem za obnovo Ukrajine, ki bi bil lahko oblikovan na enaki pravni podlagi kot mehanizem EU za okrevanje in odpornost, odplačevanje pa bi se začelo po letu 2027. Ta mehanizem bi moral EU omogočiti, da predhodno financira precejšnji delež (40 %) stroškov obnove in okrevanja Ukrajine, ki so po skupni oceni ukrajinske vlade, Evropske komisije in Mednarodne banke za obnovo in razvoj v obdobju od 24. februarja do 1. junija 2022 znašali 349 milijard EUR. Posledice vojne so najbolj vidne pri stanovanjih ter v prometu, trgovini in industrijskih panogah, uničenje pa predvsem v regijah mest Černigov, Doneck, Lugansk, Harkov, Kijev in Zaporožje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v tem okviru pozdravlja, da je skupina šestih držav upnic Ukrajine 20. julija izrazila pripravljenost, da odplačila dolga, ki ga ima Ukrajina do njenih članic, odložijo do konca leta 2023; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja Evropsko unijo in mednarodne finančne institucije, naj pripravijo pravno podlago za uporabo ruskih sredstev, ki so bila zamrznjena zaradi sankcij, za obnovo Ukrajine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je hitro ukrepanje ključno za obvladovanje humanitarne katastrofe v Ukrajini, zato poziva, naj bodo pogoji razumni in prilagojeni razmeram ter naj temeljijo na merljivih in preverljivih rezultatih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi morala obnova temeljiti na zviševanju socialnih in okoljskih standardov, ki bi jih bilo treba približati pravnemu redu Unije, zato poziva ukrajinske oblasti, naj zakonodajo na področju dela v celoti prilagodijo standardom Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja načelo demokratične udeležbe iz Luganske deklaracije, v skladu s katerim so za okrevanje potrebni prizadevanja celotne družbe, vključno z razseljenimi državljani v Ukrajini in na tujem, lokalna samouprava in učinkovita decentralizacija. Pozdravlja tudi, da je v deklaraciji izražena podpora sodelovanju različnih deležnikov, ter poudarek na integriteti, preglednosti in odgovornosti kot ključnih načelih za uspešno izvedbo nacionalnega načrta za okrevanje in razvoj; |
| --- | --- |

21.

Vloga mest in regij

| 22. | pozdravlja koncept predsednika Zelenskega za obnovo in dolgoročni razvoj Ukrajine na podlagi partnerstev med mesti in regijami v Ukrajini in EU ter poziv predsednika Evropskega sveta Odboru regij, naj podpre načrt za obnovo Ukrajine, ki temelji na praktičnem in realističnem pristopu s sodelovanjem med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Ukrajini in EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da bi lahko zavezništvo mest in regij za obnovo Ukrajine, ki je bilo ustanovljeno 30. junija 2022, evidentiralo lokalne in regionalne potrebe v Ukrajini ter usklajevalo prizadevanja evropskih mest in regij, ki so pripravljeni finančno podpreti učinkovito in trajnostno obnovo Ukrajine. Zavezništvo bi svojim glavnim partnerjem olajšalo sodelovanje z institucijami EU in v okviru platforme za obnovo Ukrajine, pa tudi sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi in združenji v EU in Ukrajini, ter opozarjalo na projekte obnove, ki jih izvajajo ukrajinske lokalne oblasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se zavezuje, da bo v okviru zavezništva olajšal posredovanje strokovnega znanja s programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in partnerskih izmenjav za krepitev zmogljivosti, spodbujanje dobrega upravljanja in zagotavljanje tehnične pomoči ukrajinskim mestom in regijam. Cilj je, da se jim omogoči proces obnove, ki bo zajemal ne le ponoven razvoj trajnostne infrastrukture, temveč tudi socialne razsežnosti, izobraževanja, demokracije in upravljanja. Poudarja, da so dvostranski programi partnerskih izmenjav z mesti in regijami, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, sicer lahko zelo primerni za razvoj nekaterih zmogljivosti in za prizadevanja za obnovo na lokalni ravni, širše naložbene sheme pa bi lahko vključevale večjo skupino mest in regij ter deležnike z ustreznim znanjem, tudi kot priprava na približevanje vzorcem upravljanja v regionalni politiki EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Evropsko unijo, naj prizna ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v sodelovanju z vsemi združenji lokalne uprave v Ukrajini in EU, ki so člani evropskega zavezništva mest in regij za obnovo Ukrajine (5), ter pričakuje namensko podporo za krepitev zmogljivosti ukrajinskih lokalnih oblasti in njihovih združenj, kar bi bilo mogoče usklajevati v okviru prihodnje platforme za obnovo Ukrajine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so reforme za decentralizacijo in regionalni razvoj v Ukrajini pomembno prispevale k utrjevanju lokalne demokracije ter okrepile samoupravo in splošno odpornost lokalnih skupnosti v tej državi. Izvedene so bile z znatno podporo lokalnih in regionalnih oblasti Evropske unije ter njihovih združenj, tudi v okviru programa U-LEAD with Europe, ter s ciljno usmerjeno podporo OR v okviru njegove projektne skupine za Ukrajino in sodelovanja med sorodnimi akterji. Ker so bile te reforme za decentralizacijo uspešne, se je Ukrajina približala Evropski uniji ter njenim vrednotam svobode, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so regije EU ob meji z Ukrajino pokazale solidarnost brez primere, saj so sprejele veliko število Ukrajincev, ki so zbežali pred vojno, zato tudi one potrebujejo usklajeno in sistematično podporo Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaga, naj se oblikuje okrepljen program U-LEAD, ki bo postal ključni večstranski instrument za podporo lokalnim skupnostim in spodbujanje decentralizacije v Ukrajini. Zanj naj se namenijo sredstva na posebni proračunski postavki za podporo nadaljevanju decentralizacije v Ukrajini ter krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za čimprejšnje izvajanje pravnega reda EU na področju kohezije, temelji pa naj na programih partnerskih izmenjav in skupnih naložbenih projektov, ki bi omogočala tesno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v EU in Ukrajine pri načrtovanju in uresničevanju obnove ob podpori EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi spomniti na obsežne izkušnje s sodelovanjem med sorodnimi akterji, ki so jih njegovi člani pridobili v Ukrajini in drugje, ter vztraja pri vlogi, ki bi jo lahko sam in njegovi partnerji v zavezništvu – kot vozlišče EU za takšno sodelovanje na lokalni in regionalni ravni – prevzeli pri spodbujanju mest in regij EU, da podprejo obnovo Ukrajine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je izjemno pomembno dodatno spodbujati lokalno samoupravo, naj v sodelovanju z vlado Ukrajine, EU in drugimi mednarodnimi partnerji prevzame vodilno vlogo pri okrevanju in obnovi. Ponovno poziva, naj se pozornost stalno namenja izboljšanju dobrega lokalnega/regionalnega upravljanja, vključno s preglednostjo, bojem proti korupciji, varovanjem svobode lokalnih medijev in spodbujanjem e-vlade; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k enostavnemu mehanizmu za sodelovanje, odpravi birokratskih ovir in zadostnim virom, ki bodo institucijam EU, evropskim občinam, regijam, evroregijam, evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje ter drugim združenjem omogočili, da svojim partnerjem v Ukrajini pomagajo v prizadevanjih za obnovo. Poziva tudi k vključujočemu pristopu, ki bo združil občine in regije, da bi ohranili skladnost z dosedanjimi ukrepi za trajnostni teritorialni razvoj Ukrajine (v Ukrajini in EU); |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na pomen strategije EU za Podonavje, v katero je vključena Ukrajina, pri podpori obnove Ukrajine; ta strategija zagotavlja celovit okvir za sodelovanje z regionalnimi in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | v zvezi s tem pozdravlja pobudo mreže Eurocities, ki je s pristojnimi ukrajinskimi oblastmi 19. avgusta podpisala memorandum o soglasju o podpori za trajnostno obnovo ukrajinskih mest (6), ki dopolnjuje sodelovanje v okviru zavezništva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, da omogoči prožnost za nadaljevanje programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike ter programov transnacionalnega sodelovanja v okviru Interreg, zlasti pa, da stoodstotno sofinancira čezmejne programe z Ukrajino in Moldavijo, namenjene izvajanju projektov sodelovanja, ki jih je prekinila ruska vojaška agresija proti Ukrajini; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva, naj se sedanji programi Interreg, pri katerih sodelujejo ukrajinske regije, vključijo v proces obnove; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k učinkovitemu sistemu upravljanja na več ravneh, ki bo temeljil na načelih OECD za javne naložbe na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pričakuje, da bodo ukrajinske lokalne in regionalne oblasti dobile dostop do programov EU, kot sta Obzorje Evropa in EU4Culture; |
| --- | --- |

37.

| 38. | želi spomniti, da zavezništvo poziva institucionalne finančne partnerje, kot so Evropska investicijska banka, zlasti v okviru akcijskega načrta EIB in OR, Evropska banka za obnovo in razvoj, OECD in Razvojna banka Sveta Evrope, naj pripravijo projekte na lokalni in regionalni ravni na podlagi lokalnega in regionalnega strokovnega znanja EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo župani in regionalni voditelji v Ukrajini za odpornost države, ter hvali njihov pogum, da se borijo za naše vrednote, s čimer navdihujejo vse Evropejce in prispevajo k velikemu razmahu lokalne demokracije in lokalne odgovornosti, ki morata biti pri obnovi Ukrajine ključna elementa. |
| --- | --- |

39.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/sl/engage/studies/Pages/default.aspx?from=01/01/2022&to=01/01/2023

1

(2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

2

(3)  Mnenje Evropske komisije o prošnji Ukrajine za članstvo v Evropski uniji, 17. junij 2022, COM(2022) 407.

3

(4)  Blueprint for the Reconstruction of Ukraine (Načrt za obnovo Ukrajine): https://cepr.org/publications/books-and-reports/blueprint-reconstruction-ukraine.

4

Blueprint for the Reconstruction of Ukraine

(5)  https://cor.europa.eu/sl/engage/Pages/European-Alliance-of-Cities-and-Regions-for-the-reconstruction-of-Ukraine.aspx

5

(6)  https://www.president.gov.ua/en/news/u-prisutnosti-prezidenta-pidpisano-memorandum-z-eurosities-s-77165

6

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/17

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi okvir za mobilnost v mestih

(2022/C 498/04)

| Poročevalka: | Linda GAASCH (LU/Zeleni), članica občinskega sveta, Luxembourg |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi okvir EU za mobilnost v mestih
  COM(2021) 811 final
  SWD(2021) 470 final |

Poročevalka:

Linda GAASCH (LU/Zeleni), članica občinskega sveta, Luxembourg

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi okvir EU za mobilnost v mestih

COM(2021) 811 final

SWD(2021) 470 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja objavo novega okvira za mobilnost v mestih, saj so potrebni nujni ukrepi za spodbujanje razogljičenja in prehoda na druge oblike prevoza na mestnih območjih, kjer še vedno nastane 23 % vseh emisij CO2 iz prometa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je za doseganje ciljev strategije EU za trajnostno in pametno mobilnost potreben učinkovit pristop z upravljanjem na več ravneh na podlagi aktivne subsidiarnosti; poziva raven EU, naj v ta namen okrepi neposredni dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter poveča možnosti za financiranje, ki so na voljo v proračunu EU, kot del pristopa aktivne subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je gospodarska rast mestnih središč neposredno povezana z nemoteno mobilnostjo, za katero so potrebni trdni temelji javnega prevoza; poudarja, da stroški zastojev, poleg posledic za okolje, na ravni EU znašajo 270 milijard EUR na leto (1); opozarja na kronično premajhno financiranje infrastrukture javnega prevoza v zadnjih desetletjih ter poudarja, da je treba povečati financiranje EU, da bi pospešili prehod na področju mobilnosti ter podprli lokalne in regionalne oblasti pri naložbah, ki so potrebne za doseganje trajnostnih ciljev EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potrjuje, da podpira okrepljeni poudarek na načrtih za trajnostno mobilnost v mestih in cilj bolj usklajenega pristopa po vsej EU; poudarja okoljske in družbene koristi načinov aktivne mobilnosti, kot sta hoja in kolesarjenje, med drugim zlasti za javno zdravje, ter poziva, naj se k prihodnjim posodobljenim smernicam za načrte za trajnostno mobilnost pristopi ambiciozno; poziva k celostnemu pristopu k dodeljevanju prostora in prostorskemu načrtovanju ob upoštevanju primerov dobre prakse na tem področju ter k celostnemu varnostnemu pristopu na mestnih območjih; zlasti poudarja, da je za večjo odgovornost za spremembe pri dodeljevanju prostora in izboljšanje javnega prevoza na mestnih območjih pomembna aktivna udeležba državljanov, še posebej žensk in invalidov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da politične odločitve na področju mobilnosti različno vplivajo na spola, saj ženske običajno pogosteje uporabljajo javni prevoz kot moški, ti pa so bolj odvisni od avtomobila; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj pred predložitvijo svojih predlogov politik ocenijo, kako bodo ti vplivali na oba spola; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da sta potrebna okvir za podporo prizadevanjem lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z internalizacijo zunanjih stroškov in izvajanjem načela odgovornosti povzročitelja ter tudi večja prožnost pri proračunskih postopkih; pri tem je pomembno upoštevati razmere v vzhodnoevropskih državah, zlasti v manj razvitih regijah, kjer je število vozil, ki bolj onesnažujejo okolje (avtomobili, avtobusi), običajno višje; na ravni EU bi bilo pomembno regulirati prodajo vozil, ki bolj onesnažujejo okolje (Euro 1–Euro 4), saj se ta vozila selijo z zahodnoevropskega na vzhodnoevropski trg; zato bi bilo tudi pomembno, da se za revnejše regije in države razvijejo podporni programi, ki bi jim pomagali doseči zahodnoevropske razmere; poziva, naj bo pristop k cenam bencina, ki naraščajo zaradi geopolitičnih razmer, skladen s cilji Unije za razogljičenje prometa; v zvezi s tem poudarja, da bi javne subvencije lahko uporabili za podpiranje zelenih storitev javnega prevoza in spodbujanje prehoda na druge oblike prevoza na mestnih območjih, pa tudi za boj proti izključenosti na področju mobilnosti na primestnih in odročnih podeželskih območjih; |
| --- | --- |

6.

Ključen pomen aktivne mobilnosti

| 7. | poudarja, da je hoja zdrava in trajnostna ter pešcu ne povzroča stroškov; poudarja, da je kolesarjenje brezogljična in cenovno dostopna alternativna možnost prevoza, ki se lahko uporablja v kombinaciji z drugimi načini prevoza; zato poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe ozaveščanja o koristih aktivne mobilnosti pred uporabo osebnih vozil, s posebnim poudarkom na njeni vlogi pri preprečevanju bolezni, povezanih s sedečim načinom življenja, kot so bolezni srca in ožilja, prekomerna telesna teža in sladkorna bolezen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem obžaluje, da kljub tem prednostim najbolj onesnažujoči načini prevoza v mestih, tj. zasebna vozila z bencinskim in dizelskim motorjem, zasedajo največji del javnega prostora, namenjenega mobilnosti; nujno poziva Evropsko komisijo, naj z novim financiranjem spodbuja lokalne oblasti, da bi ta prostor znova namenile aktivnejši mobilnosti, kot sta hoja ali kolesarjenje, ter močnemu, dobro strukturiranemu in povezanemu javnemu prevozu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da sta hoja in kolesarjenje koristna za mikrogospodarstvo soseske ali skupnosti, saj pešci in kolesarji običajno nakupujejo in uporabljajo storitve podjetij v manjšem krogu okoli doma; poudarja tudi, da sta ti vrsti mobilnosti zelo koristni za zdravje ljudi, zlasti pri nekaterih boleznih, kot so bolezni srca, in da to skupnosti prinaša znatne ekonomske prihranke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je lahko mikromobilnost prožna in cenovno dostopna rešitev za začetni in zadnji del poti in druga potovanja, nadalje poudarja pomen dobrih pogojev dostopnosti za aktivne načine prevoza, vključno z varnimi parkirišči za kolesa na vozliščih javnega prevoza (kot so postaje) in rešitvami za skupno uporabo na zadnjem delu poti, ter poziva, naj se mikromobilnost spodbuja tudi na primestnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je za razogljičenje in zmanjšanje zastojev posameznike pomembno spodbujati k nakupu koles, tudi električnih; ponovno poudarja, da je treba spodbujati postopno odpravo ukrepov v zasebnem sektorju, kot so dodatki za službena vozila, in jih nadomestiti z bolj trajnostmi alternativnimi načini mobilnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za evropsko strategijo za kolesarjenje, o kateri se je prvič razpravljalo na neformalnem srečanju ministrov za promet leta 2015, da bi zagotovili evropski okvir in smernice za politike o kolesarjenju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priporoča, naj se aktivna mobilnost spodbuja tako, da se zmanjšajo prostorske neenakosti ter izboljšata cestna varnost in infrastruktura; nadalje priporoča povečanje števila parkirnih mest za kolesa (tako na začetku kot na koncu poti), javnih postaj s tlačilkami, orodjem in polnilnimi mesti ter objektov za popravilo koles; opozarja, da je strošek gradnje in vzdrževanja kakovostnih kolesarskih poti veliko manjši od stroška gradnje novih cest in/ali širitve obstoječih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da sistemi, kot so pristojbine za zastoje in območja z izjemno nizkimi ali ničelnimi emisijami, prispevajo k zmanjšanju motoriziranega osebnega prevoza v mestih, zmanjšujejo onesnaženje zraka z dušikovimi oksidi in delci, izboljšujejo javno zdravje na lokalni ravni, zagotovijo pa lahko tudi pomembne prihodke za razvoj in izboljšanje infrastrukture in storitev javnega prevoza ter aktivne mobilnosti. Z zmanjšanjem motoriziranega individualnega prevoza državljane tudi spodbujajo, da postanejo bolj odgovorni za svoje neposredno okolje, ter ustvarjajo prostor za družbeno interakcijo in zmanjšujejo osamljenost, hkrati pa spodbujajo telesno dejavnost in šport; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da v predlogu Komisije o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) trenutno niso predvidene zmogljivosti za souporabo/shranjevanje koles in poti za neposreden dostop do multimodalnih vozlišč v urbanih vozliščih tega omrežja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga, naj se sprejme vseevropska strategija za varno aktivno mobilnost, da bi spodbudili usklajen evropski odziv pri iskanju rešitev za čim varnejšo hojo in kolesarjenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k uvedbi novega standarda Euro za avtomobile, kombinirana vozila, tovornjake in avtobuse (Euro 7/VII), da bi zmanjšali emisije strupenih onesnaževal (tj. dušikovega monoksida, amoniaka, ogljikovega monoksida in delcev PM10 ter PM2,5). Tako bi vsako leto preprečili več deset tisoč prezgodnjih smrti; globoko obžaluje odločitev Evropske komisije, da v svojem delovnem programu za leto 2022 ponovno odloži predloge za Euro 7/VII, kar vzbuja dvome o njenih ambicijah za ničelno onesnaževanje in njeni zavezanosti evropskemu zelenemu dogovoru, industriji pa otežuje načrtovanje tehničnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

Dostopna mobilnost za vse

| 18. | poziva k sistemu javnega prevoza, ki bo zasnovan vključujoče in zato dostopen vsem državljanom, pri čemer je treba upoštevati zlasti invalide; poudarja koristi vključevanja uporabnikov že v zgodnje faze načrtovanja infrastrukture in prometnih storitev; potrjuje, kako pomembna je dostopnost, opisana v strategiji o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 in evropskem aktu o dostopnosti; opozarja na pomembnost projektov, kot je nagrada za dostopno mesto; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k celovitejšemu pristopu za dostopnost med celotnim potovanjem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je obravnavanje revščine na področju mobilnosti ključnega pomena za socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; zato poziva k multimodalnemu in celostnemu pristopu, da bi preprečili izključenost na področju mobilnosti in zagotovili enak dostop do mestnih središč; v zvezi s tem pozdravlja zavezo Komisije v novem okviru za mobilnost v mestih, da bo odpravila neenakosti pri dostopu do javnega prometnega omrežja, vključno z izboljšanjem dostopa do železniških postaj; poziva tudi, naj se manjšim mestom, primestnim območjem ter odvisnim podeželskim in gorskim območjem, zlasti v manj razvitih regijah, ponudi dodatna podpora, da bi jim zagotovili povezljivost, njihovim prebivalcem pa enak dostop do trajnostnega prehoda na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

20.

Okrepitev javnega prevoza kot temelja mobilnosti v mestih

| 21. | pozdravlja namero Komisije, da bo „sodelovala z nacionalnimi in lokalnimi upravami ter vsemi deležniki za zagotovitev, da [javni prevoz] ostane temelj mobilnosti v mestih“; poudarja, da je treba v ta namen uskladiti vsa razpoložljiva orodja in vire, vključno s pomembno vlogo obveznosti javnih služb pri zagotavljanju povezljivosti z mestnimi središči; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba nujno povečati splošno zmogljivost javnega prevoza, tako z vidika geografske pokritosti kot večje pogostosti, da bi upoštevali pričakovano naraščanje števila potnikov; opozarja na kronično premajhne naložbe v zadnjih desetletjih in na naložbeno vrzel, s katero se soočajo javni prevozniki, kot je poudarilo Evropsko računsko sodišče; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morajo javni prevoz dopolnjevati alternativne možnosti in multimodalni koncepti; v zvezi s tem poziva, naj se pripravijo prožne rešitve za začetni in zadnji del poti na podlagi povpraševanja; prav tako poudarja, da je treba v ta namen spodbujati aktivno mobilnost, zlasti kolesarjenje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je treba zagotoviti in razširiti trajnostno infrastrukturo javnega prevoza, vključno z ustreznimi polnilnimi sistemi za električne avtobuse, ki omogočajo medmestni prevoz v neugodnih podnebnih in terenskih razmerah ter povečujejo komercialno hitrost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj se multimodalna vozlišča okrepijo, da bodo omogočala nemoteno prehajanje med različnimi načini prevoza, med drugim z boljšo dostopnostjo aktivne mobilnosti in ureditvijo varnih parkirnih mest za kolesa, tako da bo prestopanje oseb in pretovarjanje blaga hitrejše in učinkovitejše; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, kako pomembne so primestne povezave, vključno s čezmejnimi, saj se dnevne migracije ne končajo na mestnih mejah, ampak jih je treba omogočiti tudi na podeželskih območjih in v obmejnih regijah preko državnih meja, zato je treba urediti parkirišča „parkiraj in se pelji“ na vhodih in izhodih iz mestnih središč, ki so povezana s prometnim omrežjem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da so potrebni ukrepi, s katerimi bi spodbudili uvajanje storitev javnega prevoza na zahtevo, zlasti na odročnih in najbolj oddaljenih podeželskih območjih, in poziva Komisijo, naj zagotovi podporo za preskušanje takih rešitev ter predlaga sistem financiranja in subvencij za tovrstne storitve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da se najbolj oddaljene regije zaradi svoje topografije in majhnosti soočajo z velikimi prometnimi zastoji v svojih glavnih mestih, zlasti na obalnih območjih. Vendar se v njih razvijajo projekti za bolj trajnosten in čistejši promet, ki se lahko uporabijo kot primeri dobre prakse v drugih regijah EU in njihovih sosednjih državah; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, kako pomembno je izdajanje vozovnic za multimodalna potovanja, da bi bili trajnostni načini prevoza čim dostopnejši in čim učinkovitejši za uporabnike ter da bi obenem v celoti zaščitili pravice potnikov v zvezi z zamudami in drugimi pomanjkljivostmi storitev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi podprla skupno javno naročanje za javne prevoznike ali lokalne in regionalne oblasti, ki želijo na tem področju združiti moči, da bi vzpostavili bolj trajnostne in standardizirane postopke nakupa; poziva, naj se uvede prenovljen mehanizem EU za financiranje, ki bo podprl javno naročanje čistih avtobusov, ter poudarja, da je treba zagotoviti združljivost proračunskih pravil EU z realnostjo kupovanja tirnih vozil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da je treba zaradi vse večje digitalizacije storitev in sistemov javnega prevoza podpreti preusposabljanje in izpopolnjevanje javnih prevoznikov ter lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen razvoja in posodabljanja železniške infrastrukture, zlasti na območjih z znaki znatnega poslabšanja, ter oblikovanja podpornih programov v ta namen; |
| --- | --- |

32.

Vizija nič

| 33. | poudarja, da je ambicioznejši pristop k zaščiti ranljivih udeležencev v cestnem prometu izredno pomemben za spodbujanje nadaljnjega prehoda na aktivne načine potovanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bo na varnost ranljivih udeležencev v cestnem prometu najbolj odločilno vplival prenovljen pristop k dodeljevanju cestnega prostora na mestnih območjih, s katerim bomo obenem spodbudili spremembo ravnanja ter zmanjšali onesnaženost zraka, obremenitev s hrupom in zastoje; pozdravlja namero Evropske komisije, da bo ob tem pripravila smernice v zvezi z izvajanjem Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da k izboljšanju cestne varnosti na mestnih območjih znatno prispeva uvedba splošnih omejitev hitrosti, kot je prvič navedla Komisija Evropskih skupnosti v sporočilu o omejitvah hitrosti v Skupnosti (3); ponovno poudarja, da je Evropski parlament Evropsko komisijo pozval, naj državam članicam priporoči (4), naj bo na ustreznih cestah na mestnih območjih največja dovoljena hitrost 30 km/h, in izpostavlja pozitiven učinek, ki ga je ta sprememba politike imela v različnih mestih z zmanjšanjem števila smrtnih žrtev na cestah in splošnim izboljšanjem zdravja prebivalcev mest, kar je bilo februarja 2020 potrjeno tudi na 3. svetovni ministrski konferenci o varnosti v cestnem prometu, nato pa še na Generalni skupščini OZN; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pozitiven vpliv, ki ga imajo dnevi brez avtomobila na mesta, saj državljanom ponujajo priložnosti za raziskovanje alternativnih načinov prevoza in jim ponovno dajo na voljo javni prostor; poziva Evropsko komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bi mesta v EU pozvali, naj za dan brez avtomobila imenujejo vsaj en skupni dan v letu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba ulice načrtovati za nizke hitrosti in boljšo vidljivost najranljivejših udeležencev v javnem prostoru; poudarja učinkovitost umirjanja prometa z infrastrukturo, pa tudi spodbujevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj ta priporočila upošteva pri svojih prihodnjih smernicah o kakovostni infrastrukturi za ranljive udeležence v cestnem prometu; |
| --- | --- |

38.

Mobilnost v mestih, primerna za prihodnost

| 39. | poudarja, da nove tehnološke rešitve pomembno prispevajo k bolj prijetnim mestom za življenje, toda temelj za doseganje brezemisijskega tovornega in potniškega prometa bi morala biti obstoječa tehnologija, kot so električna (tovorna) kolesa, električni avtobusi (trolejbusi), tramvaji in vlaki; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je pomembno pospešiti napredek pri vzpostavljanju integriranega izdajanja vozovnic za vsa javna prevozna sredstva; poziva Komisijo, naj v okviru skupnih pravil predvidi razvoj standardizirane evropske aplikacije za lažji dostop v mestih po vsej EU in spodbujanje uporabe javnega prevoza, ki bo pozitivno vplivala tako na železniški turizem kot na dnevne migracije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj se z lokalnimi in regionalnimi oblastmi vzpostavi tesno in zgodnje sodelovanje v zvezi z evropskimi denarnicami za digitalno identiteto, ki bi jih lahko uporabljali prevozniki in potniki, kot je navedeno v novem okviru za mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je zmanjšanje prometa v mestih in rešitev težav, povezanih z zastoji, mogoče doseči s skupno mobilnostjo in da bi bilo treba spodbujati njen razvoj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je zbiranje podatkov pomembno za načrtovanje prometne infrastrukture, zato bi bilo treba vse zbrane podatke dati na razpolago vsem ustreznim akterjem; opozarja, da je pomembno omogočiti rešitve, ki so enostavne za uporabo, vključno z univerzalnimi mobilnimi aplikacijami, vendar je treba zagotoviti tudi varstvo podatkov. Uvesti je treba skupno in usklajeno metodologijo za zbiranje podatkov v različnih regijah, ki bo olajšala izmenjavo primerov dobre prakse in primerjavo zanesljivih kazalnikov mobilnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba pri oblikovanju politik trajnostne mobilnosti ustrezno upoštevati razsežnost spola ter posebne potrebe žensk, ki so še dodatno izpostavljene revščini na področju mobilnosti, pa tudi posebne potrebe in ranljivost drugih skupin; |
| --- | --- |

44.

Načrti za trajnostno mobilnost v mestih kot ključno orodje za razogljičenje mobilnosti v mestih

| 45. | potrjuje, da podpira okrepljen poudarek na načrtih za trajnostno mobilnost v mestih v kontekstu okvira za mobilnost v mestih in kot obvezen pogoj za več kot 400 urbanih vozlišč, določenih v predlogu revidirane uredbe TEN-T. Vendar bi morala imeti mesta ali občine, ki so že pripravile načrte, ki izpolnjujejo zahteve načrta za trajnostno mobilnost v mestih, možnost, da jih uporabijo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podpira tudi priporočilo, naj načrte za trajnostno mobilnost sprejmejo vsa mesta; vendar poudarja, da jih je treba pripraviti tako, da jih je mogoče razširiti na območja z več občinami, ki delujejo kot metropolitanska območja ali mestne aglomeracije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja namero Komisije, da bo od držav članic zahtevala, naj uvedejo dolgoročne podporne programe za načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da bi pomagale krepiti zmogljivosti in izvajati te načrte skladno s smernicami EU zanje; poziva, naj bo na tem področju tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi obvezno; poziva Komisijo, naj si prizadeva za tesno sodelovanje med vodji predvidenih nacionalnih programov za načrte za trajnostno mobilnost v mestih ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti na lokalni in regionalni ravni ter spremlja, kako sodelovanje poteka v praksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je za obravnavo prehoda na področju mobilnosti na mestnih območjih bistveno, da so v načrte za trajnostno mobilnost v mestih zajeta funkcionalna območja kot celota; poziva Komisijo, naj razmisli o možnostih za spodbujanje izboljšane povezljivosti in dostopa do storitev mobilnosti na predmestnih, primestnih in okoliških podeželskih območjih; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja napovedani racionalizirani sklop kazalnikov in orodij za primerjalno analizo, predviden za objavo do konca leta 2022, ter načrtovani ukrep za podporo programa v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, ki je namenjen podpiranju urbanih vozlišč omrežja TEN-T na tem področju. Vendar je treba paziti, da razvoj in spremljanje kazalnikov ne bosta povzročila prevelike delovne obremenitve za mesta ali občine; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba na ključnih področjih (npr. dolžina kolesarskih prog, število dnevnih uporabnikov, število nesreč, vrste omrežij) v dogovoru z lokalnimi in regionalnimi oblastmi podatke zbirati usklajeno, da bi bolje prispevali k prihodnjemu odločanju in izbiri naložb v aktivno mobilnost, med drugim tudi v okviru načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; upravno breme zaradi zbiranja, zagotavljanja in vzdrževanja podatkov mora biti čim manjše; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na cilje glede vključevanja in dostopnosti, ki so določeni v novem okviru za mobilnost v mestih, in v povezavi s posodobljenimi smernicami za načrte za trajnostno mobilnost v mestih pozdravlja kazalnik cenovne dostopnosti javnega prevoza; to lahko prispeva k blaženju potencialnih tveganj zaradi revščine na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | čeprav podpira pripravo načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, pa zaradi spoštovanja načela subsidiarnosti vztraja, da bi morala Evropska komisija pri sedanjem in prihodnjem delu v zvezi s kazalniki za te načrte okrepiti neposredno posvetovanje z evropskimi mesti in njihovimi združenji; je seznanjen z udeležbo približno 50 mest v nedavnem pilotnem projektu za razvoj kazalnikov trajnostne mobilnosti v mestih in hkrati poudarja, da so številna evropska mesta že pripravila kakovostne načrte za trajnostno mobilnost v mestih z operativnimi kazalniki; v prihodnje bi lahko OR lajšal širši doseg in neposrednejši pretok informacij med EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da kazalniki, ki jih predlaga Evropska komisija, ne bi ustvarjali birokratskih postopkov ali nepotrebnega bremena za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja dejstvo, da je v novem okviru za mobilnost v mestih poudarek na mestnem tovornem prometu in predlagani vključitvi mestne logistike v načrte za trajnostno mobilnost v mestih, zlasti glede na znatno povečanje elektronskega trgovanja in spremembe vzorcev distribucije tovora, ki jih je povzročila pandemija COVID-19; poudarja, da imajo brezemisijske rešitve, tehnologije in vozila pomemben potencial za mestno logistiko; spodbuja uporabo sodobnih tovornih koles in prikolic za kolesa, saj bi bilo približno polovico vseh motoriziranih voženj za prevoz tovora v evropskih mestih mogoče opraviti s kolesom; želi spomniti, da so ta cilj določili že prometni ministri EU v izjavi o kolesarjenju kot podnebju prijaznem načinu prevoza iz leta 2015; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se sprejmejo spodbujevalni ukrepi za podpiranje uporabe mestnih železnic za tovorni promet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja namero, da bi spodbujali dialog in sodelovanje med vsemi stranmi, vključno z lokalnimi oblastmi, in podpirali izmenjavo podatkov o mestni logistiki kot podlago za spremljanje napredka in dolgoročno načrtovanje; poziva, naj bodo lokalne in regionalne oblasti aktivno udeležene pri predvidenih zahtevah glede poročanja, povezanih z racionaliziranimi kazalniki trajnostne urbane mobilnosti; |
| --- | --- |

55.

Financiranje

| 56. | poudarja, da bo znaten prehod na javna prevozna sredstva in aktivne načine potovanja, predviden v novem okviru za mobilnost v mestih ter Strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, možen samo z okrepljeno in usklajeno podporo javnih organov na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti pa z bolj ciljno usmerjenim financiranjem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobnejši pregled virov financiranja, ki so na voljo za mobilnost v mestih, in možnosti za dostop lokalnih in regionalnih oblasti do njih; obenem poudarja, da so za stabilen okvir za načrtovanje mobilnosti v mestih in vlaganje vanjo ključne dolgoročne strategije in dolgoročni proračuni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izraža zaskrbljenost, ker je financiranje, ki je za mobilnost v mestih na voljo v okviru instrumentov EU, v praksi precej omejeno, težko dostopno ali neprimerno za lokalne in regionalne organe in/ali odvisno od poljubnih dejavnikov, kot je ugodno sodelovanje med nacionalno in podnacionalno ravnjo upravljanja; poziva, naj se v prihodnjem večletnem finančnem okviru in v skladu z nacionalnimi predpisi z istim ciljem povečajo zneski za programe in orodja, ki so lokalnim in regionalnim oblastem dostopni kot neposredno financiranje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izraža zaskrbljenost, da bo nekatere vidike pravil, določenih v Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov, v praksi morda težko uskladiti z znatnimi infrastrukturnimi naložbami lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti z zahtevo po evidentiranju takih izdatkov v enem obračunskem letu, zaradi česar v ustreznem regionalnem računu nastane prevelik primanjkljaj; priporoča, naj se potencial razpoložljivih finančnih sredstev EU optimizira, tako da se lokalnim in regionalnim oblastem omogoči, da take izdatke v svojih računih evidentirajo postopoma skozi življenjski cikel infrastrukture; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da številne lokalne in regionalne oblasti od ravni EU pričakujejo močnejše ukrepe za spodbujanje internalizacije zunanjih stroškov v prometnem sektorju ter bolj sistematično uporabo načel odgovornosti povzročitelja in uporabnika; opozarja, da je potreben podporni okvir za spremljanje prizadevanj lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vztraja, da bi bilo treba prihodke iz davka na CO2 usmeriti v železniško ali kolesarsko omrežje in druge projekte trajnostne infrastrukture, ki so potrebni za prehod prometnega sistema. Učinkovit in smiseln davek na CO2 na splošno spada med osrednje sestavne dele politike okolju prijazne mobilnosti; |
| --- | --- |

61.

Upravljanje in izmenjava primerov dobre prakse

| 62. | poudarja, da je potreben učinkovit pristop z upravljanjem na več ravneh na podlagi aktivne subsidiarnosti; pozdravlja namero Komisije, da bo lokalne in regionalne oblasti skupaj s predstavniki držav članic tesneje povezala v prenovljeni skupini strokovnjakov za mobilnost v mestih, ter jo poziva, naj v to vključi tudi OR; poudarja pomen okrepljene zastopanosti glavnih akterjev aktivne mobilnosti (pešcev in kolesarjev) ter uporabnikov javnega prevoza pri načrtovanju mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva k izmenjavi primerov dobre prakse s poudarkom na ustrezni infrastrukturi, ki ponuja varne in udobne prostore za načine aktivne mobilnosti, kot sta hoja in kolesarjenje; v zvezi s tem poudarja, da so pomembni ločeni pasovi za pešce in kolesarje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | v zvezi z varnostjo v cestnem prometu poziva k izmenjavi doslej pridobljenih izkušenj in primerov dobre prakse, da bi zagotovili pristop, ki spodbuja spremembo ravnanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja veliko zanimanje mest EU za misijo EU za podnebno nevtralna in pametna mesta, kar odraža tako trdno zavezanost številnih mest EU uresničevanju prehoda na področju mobilnosti kot potrebo po dodatni finančni, tehnični in strateški podpori na ravni EU; poziva Komisijo, naj ta zagon ohrani, tako da vsem mestom EU, ki želijo sodelovati, omogoči čim aktivnejšo udeležbo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zlasti vztraja, da misija EU za podnebno nevtralna in pametna mesta s 100 podnebno nevtralnimi mesti ne bi smela povečati neenakosti in razlik med najbolj naprednimi mesti in tistimi, ki zaostajajo; poziva, naj bo cilj misije za podporo vsem mestom EU pri zelenem prehodu deležen skrbne pozornosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva institucije EU, naj dajo zgled in sprejmejo podobne programe, kot je 100 podnebno nevtralnih in pametnih mest do leta 2030; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k vseevropski izmenjavi primerov dobre prakse v zvezi s cenovno dostopnostjo javnega prevoza; poziva Evropsko komisijo, naj opravi študijo izvedljivosti uvedbe sistema brezplačnega javnega prevoza po vsej EU, da bi spodbudili prehod na druge oblike prevoza. Študija bi morala obravnavati socialne in finančne vidike, med drugim sedanjo vlogo prodaje vozovnic pri izravnavi naraščajočih stroškov, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti ter izvajalci javnega prevoza. |
| --- | --- |

68.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča 06/2020: https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=53246.

1

(2)  Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastructure (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

2

(3)  COM(86) 735 final.

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 — priporočila za naslednje korake v smeri „vizije nič“ (2021/2014(INI)) (UL C 132, 24.3.2022, str. 45).

4

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/24

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga OR pri spodbujanju podnebne diplomacije na poddržavni ravni pred COP27 in COP28

(2022/C 498/05)

| Poročevalec: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsednik Zahodnopomorjanskega vojvodstva |
| --- | --- |

Poročevalec:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsednik Zahodnopomorjanskega vojvodstva

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | poudarja pomen, ki ga ima poddržavna raven upravljanja pri doseganju podnebnih ciljev z osredotočanjem na prihodnje izvajanje ciljev OZN za trajnostni razvoj ter pri uresničevanju določb Pariškega sporazuma, da bi dosegli cilj omejitve globalnega segrevanja na 1,5 oC; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da Svet ni priznal vloge poddržavnih oblasti v svojih sklepih z dne 21. februarja 2022 o podnebni diplomaciji EU: pospešitev izvajanja rezultatov iz Glasgowa, v katerih je poudarjen ključni pomen podnebne diplomacije in ozaveščanja tretjih držav s strani EU, da bi se pospešilo izvajanje Glasgowskega podnebnega pakta s konference COP26; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva nacionalne vlade, naj v pogajanja o pogojih globalnih podnebnih ciljev ter opredelitvi nacionalno določenih prispevkov in nacionalnih načrtov prilagajanja resnično vključijo svoje lokalne in regionalne oblasti, saj so to akterji, ki dejansko uresničujejo mednarodne obljube in zaveze; zato meni, da nacionalno določeni prispevki, ki nimajo podpore lokalnih in regionalnih oblasti, verjetno ne bodo uspešno izvedeni in da bi morala Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ta korak sistematično preverjati, preden jih sprejme; v zvezi s tem poziva nacionalne vlade, naj v svoje nacionalne pogajalske delegacije na podnebnem vrhu UNFCCC vključijo regionalne in lokalne delegate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izpostavlja dejstvo, da so mesta in regije v ospredju odpravljanja posledic podnebnih sprememb, kot so nesreče, povezane s podnebjem, družbenih posledic, kot so energijska revščina in naraščajoče zdravstvene težave, povezane z vremenom, okoljskih težav, npr. dramatične izgube biotske raznovrstnosti, ekosistemov in ekosistemskih storitev, ter obstoječih neenakosti, ki jih podnebne spremembe še poglabljajo; poudarja, da je za doseganje nacionalnih podnebnih ciljev potrebna podnebna diplomacija na poddržavni ravni, saj lokalne in regionalne oblasti pripravljajo in izvajajo podrobne načrte za prilagajanje in blažitev, ki točno upoštevajo lokalne okoljske pogoje in socialno-ekonomske zahteve ter energetsko in podnebno pravičnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so lahko uspešni podnebni ukrepi, ki jih izvajajo mesta in regije, ambicioznejši od nacionalnih ciljev, ne da bi ogrozili rast in teritorialno kohezijo. To kaže na močan „predstavitveni učinek“ in daje vzvod nacionalnim in poddržavnim političnim skupinam, ki si prizadevajo za sprejetje naprednejših podnebnih politik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je bistveno podpreti podnebne mreže mest in regij ter okrepiti njihove dejavnosti podnebne diplomacije na poddržavni ravni, da bi utrdili kritično politično odpornost proti nazadovanju na nacionalni ravni in tako zaščitili doseganje globalnih podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da mesta in regije s sodelovanjem z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi deležniki, vključno s podjetji, univerzami in raziskovalnimi središči, organizacijami civilne družbe in državljani, prispevajo k večji ozaveščenosti in javnemu sprejemanju podnebnih ukrepov na lokalni, regionalni, nacionalni in globalni ravni ter omogočajo in spodbujajo dobre življenjske pogoje za vse v okviru omejitev planeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je bila podnebna agenda ena od glavnih tem, na katere so opozorili udeleženci državljanskih forumov in plenarne skupščine Konference o prihodnosti Evrope, rezultat tega pa je bilo 49 predlogov, dopolnjenih s podrobnimi ukrepi. Državljani EU pozivajo k pospešenemu zelenemu prehodu in poudarku na izobraževanju, boljšemu komuniciranju in obravnavanju socialne pravičnosti (1); |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da imajo podnebne spremembe posebno razsežnost, povezano s spolom, saj na svetovni ravni posledice podnebnih sprememb bolj prizadenejo ženske. Zato je sodelovanje žensk na vodilnih položajih v pogajanjih o podnebnih spremembah bistveno za učinkovite podnebne ukrepe, podnebna diplomacija na poddržavni ravni pa lahko pomaga premostiti to vrzel, saj je sorazmerno več žensk dejavnih v lokalni politiki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je v mestih veliko mladih, ki so na čelu podnebnih dejavnosti ter ustanavljajo nova gibanja in pobude, kot so stavke mladih proti podnebnim spremembam, s čimer izvajajo novo obliko pritiska na lokalne, regionalne in nacionalne oblasti. Mesta v sodelovanju z mladinskimi organizacijami mladim zagotavljajo prava orodja, platforme in zatočišča, da izražajo svoja mnenja na uličnih prireditvah ali na sejah lokalnih svetov. Mesta in regije tako dejavno oblikujejo prihodnje voditelje, ki bodo pripravljeni reševati lokalne probleme in zastopati svojo skupnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti zlasti pomembno pri opredeljevanju priložnosti in tveganj, ki jih načrtovani podnebni ukrepi pomenijo za zaposlovanje, prihodke in gospodarsko dejavnost različnih spolov, starostnih skupin, poklicnih skupin in poslovnih področij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da so mesta in regije zaradi svoje bližine državljanom instrumenti za krepitev vloge skupnosti, samoodločanje in dobro upravljanje: diplomacija na poddržavni ravni ustvarja neposredno povezavo med državljani in globalnimi vprašanji ter odpravlja demokratični primanjkljaj, značilen za tradicionalno večstransko oblikovanje politik, kjer državljani ne sodelujejo pri sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da lahko podnebna diplomacija na poddržavni ravni prispeva k premagovanju posebnih izzivov, s katerimi se sooča diplomacija na državni ravni, kot so pogoste slepe ulice in razlike med severom in jugom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na mednarodna združenja regij in občin za podnebno ukrepanje, kot je Under2 Coalition, ki pomembno prispevajo k mednarodni podnebni politiki na poddržavni ravni in bi zato morala biti tesneje vključena v pogajanja OZN; poziva Komisijo, naj ta zavezništva vključi v svojo podnebno diplomacijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na več področij, na katerih poddržavni akterji prispevajo k napredovanju mednarodne in evropske podnebne agende:






  (a) | sprejemajo napredne podnebne politike na področjih svoje pristojnosti ter za hitrejše izvajanje vključujejo lokalne deležnike in predstavnike različnih skupin; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

sprejemajo napredne podnebne politike na področjih svoje pristojnosti ter za hitrejše izvajanje vključujejo lokalne deležnike in predstavnike različnih skupin;

| (b) | v horizontalno diplomacijo vključujejo druge akterje na poddržavni ravni, da bi se zavezali ambicioznim podnebnim ciljem, s čimer se ustvarjajo širše in močnejše skupnosti na podnebno ambicioznih območjih; |
| --- | --- |

(b)

v horizontalno diplomacijo vključujejo druge akterje na poddržavni ravni, da bi se zavezali ambicioznim podnebnim ciljem, s čimer se ustvarjajo širše in močnejše skupnosti na podnebno ambicioznih območjih;

| (c) | s pomočjo vertikalne diplomacije vplivajo na nacionalno okoljsko in podnebno politiko ter odločno nastopajo v podnebnih razpravah in državnih pogajanjih; omejujejo potencialno škodo v primeru neugodnih nacionalnih politik; |
| --- | --- |

(c)

s pomočjo vertikalne diplomacije vplivajo na nacionalno okoljsko in podnebno politiko ter odločno nastopajo v podnebnih razpravah in državnih pogajanjih; omejujejo potencialno škodo v primeru neugodnih nacionalnih politik;

| (d) | promovirajo prizadevanja UNFCCC za varstvo podnebja na lokalni ravni; k pogajalskemu procesu UNFCCC prispevajo drugačno perspektivo; |
| --- | --- |

(d)

promovirajo prizadevanja UNFCCC za varstvo podnebja na lokalni ravni; k pogajalskemu procesu UNFCCC prispevajo drugačno perspektivo;

| (e) | omogočajo udeležbo državljanov in dialog z velikim številom državljanov iz različnih skupin, da bi okrepili podnebne ukrepe in sprejemanje zavezanosti nadaljnjim podnebnim politikam; |
| --- | --- |

(e)

omogočajo udeležbo državljanov in dialog z velikim številom državljanov iz različnih skupin, da bi okrepili podnebne ukrepe in sprejemanje zavezanosti nadaljnjim podnebnim politikam;

| (f) | sodelujejo z državnimi organi za izboljšanje nacionalnega spremljanja, poročanja in preverjanja, saj lahko lokalne in regionalne oblasti posredujejo podrobnejše in natančnejše informacije; |
| --- | --- |

(f)

sodelujejo z državnimi organi za izboljšanje nacionalnega spremljanja, poročanja in preverjanja, saj lahko lokalne in regionalne oblasti posredujejo podrobnejše in natančnejše informacije;

| (g) | krepijo zmogljivosti, institucionalno podporo ali tehnično pomoč tretjim državam; |
| --- | --- |

(g)

krepijo zmogljivosti, institucionalno podporo ali tehnično pomoč tretjim državam;

| 16. | v zvezi s sodelovanjem ugotavlja naslednje glavne izzive za prihodnji razvoj podnebne diplomacije na poddržavni ravni med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU in v tretjih državah:






  (a) | odvisnost od stopnje decentralizacije, politične avtonomije in lokalne demokracije; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

odvisnost od stopnje decentralizacije, politične avtonomije in lokalne demokracije;

| (b) | omejeni pravni okvir, ki določa pravila sodelovanja med mesti in regijami, ter neenakomerno in nezadostno sodelovanje med mesti/regijami in vladami držav; |
| --- | --- |

(b)

omejeni pravni okvir, ki določa pravila sodelovanja med mesti in regijami, ter neenakomerno in nezadostno sodelovanje med mesti/regijami in vladami držav;

| (c) | nezadostno financiranje in sodelovanje med mesti/regijami in institucijami za financiranje; |
| --- | --- |

(c)

nezadostno financiranje in sodelovanje med mesti/regijami in institucijami za financiranje;

| (d) | neobstoj tehničnega osebja in podpore, gradnje zmogljivosti in spodbud zlasti za manjša in manj razvita mesta in regije; |
| --- | --- |

(d)

neobstoj tehničnega osebja in podpore, gradnje zmogljivosti in spodbud zlasti za manjša in manj razvita mesta in regije;

| (e) | pomanjkanje podatkov o pobudah za sodelovanje, kar onemogoča ustrezno analizo podnebne diplomacije na poddržavni ravni in oceno njenega polnega učinka in pomena; |
| --- | --- |

(e)

pomanjkanje podatkov o pobudah za sodelovanje, kar onemogoča ustrezno analizo podnebne diplomacije na poddržavni ravni in oceno njenega polnega učinka in pomena;

| (f) | pomanjkanje strukturiranega rednega dialoga s poddržavno ravnjo v pogajanjih o podnebju in na zasedanjih konference pogodbenic (COP); |
| --- | --- |

(f)

pomanjkanje strukturiranega rednega dialoga s poddržavno ravnjo v pogajanjih o podnebju in na zasedanjih konference pogodbenic (COP);

| (g) | nevključenost lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo nacionalno določenih prispevkov; |
| --- | --- |

(g)

nevključenost lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo nacionalno določenih prispevkov;

| 17. | zato poziva Evropsko komisijo, naj odpravi te vrzeli in omejitve ter spodbudi podnebno diplomacijo na poddržavni ravni med mesti in regijami EU ter sosednjimi in partnerskimi državami EU pred naslednjimi konferencami pogodbenic v Egiptu in Združenih arabskih emiratih ter drugod; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava pomen osredotočanja na velika mesta glede na njihovo gospodarsko moč in veliko vlogo pri povzročanju podnebne krize in potencialnem ponujanju ključnih rešitev za njeno reševanje. Vendar je zaradi narave podnebnih sprememb potreben povsem povezan odziv na celotnem ozemlju, zato poziva, naj se poudarek nameni tudi malim in srednjim mestom, ki v omejenem obsegu sodelujejo v mrežah in mestni diplomaciji ter imajo manjšo mednarodno vlogo. Poleg tega bi bilo treba za lažjo izmenjavo znanja uporabiti obstoječe mednarodne in lokalne mreže za podeželje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so arhipelagi in otoki po vsem svetu še posebej ranljivi za podnebne spremembe, in poziva k boljši izmenjavi znanja o podnebju med otoki EU ter med njimi in drugimi otoki po svetu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je pripravljen prevzeti vlogo glavne usklajevalne institucije za podnebno diplomacijo na poddržavni ravni v EU in sosednjih državah kakor tudi večjo odgovornost in usklajevalno vlogo na zasedanjih konference pogodbenic ter zastopati stališča lokalnih in regionalnih oblasti iz EU, v partnerstvu z državami Zahodnega Balkana in Turčijo ter državami vzhodnega in južnega sosedstva EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zavezuje, da bo med sodelovanjem v uradni delegaciji EU na konferenci pogodbenic UNFCCC predstavil predloge Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) o podnebnih vprašanjih; poziva k vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v vse faze priprave konference pogodbenic in pogajanj na njej; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva evropske institucije, mednarodne finančne ustanove in vse mednarodne partnerje, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU, ki bodo prispevali k obnovi ukrajinskih večjih in manjših mest ter industrijskih in energetskih objektov, uničenih med rusko agresijo, naj naložbe v obnovo usmerjajo v ključne vidike Pariškega sporazuma ter cilje evropskega zelenega dogovora, da bi do leta 2050 dosegli nevtralnost emisij, energetsko neodvisnost na podlagi energije iz obnovljivih virov, gospodarstvo brez ogljika, trajnostno kmetijstvo ter ohranjanje in obnovo ekosistemov in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja vzpostavitev posebne agende v okviru postopka UNFCCC – tj. okrepljen delovni program iz Lime o enakosti spolov (LWPG) in akcijski načrt za enakost spolov (GAP) – namenjene izboljšanju izvajanja podnebnih politik, ki zdaj ne upošteva vidika spola in ni spolno občutljivo, in zagotavljanju, da je glas žensk vključen v globalno razpravo in mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah; izrecno pozdravlja imenovanje nacionalnih kontaktnih točk za spol in podnebne spremembe (NGCCFP) za vsako pogodbenico; je pripravljen sodelovati z UNFCCC in drugimi ustreznimi partnerji na tem področju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | razume vlogo mest pri pojavu globalnih podnebnih migracij, saj zagotavljajo delovna mesta in zatočišča za tiste, ki bežijo pred neugodnimi in sovražnimi okoljskimi razmerami. Lokalne in regionalne oblasti se zaradi posledic podnebnih sprememb trenutno soočajo z gospodarskimi in humanitarnimi izzivi brez primere, saj sprejemajo podnebne begunce, ki pritiskajo na že tako omejene vire mest. Hkrati se lahko lokalne in regionalne oblasti skupaj z lokalnimi organizacijami in drugimi deležniki pravočasno odzovejo na vprašanja, kot so socialna stiska in ekološke nesreče, ki jih povzroča pritok ljudi na mestna območja; |
| --- | --- |

24.

Organi OR na področju zunanjih odnosov so zavezani svetovni podnebni agendi

| 25. | se zaveda, da je sodelovanje med evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi in njihovimi ustreznimi akterji v tretjih državah pomembno za spodbujanje podnebne diplomacije na poddržavni ravni, in sicer s sklepanjem zavezništev in ukrepi za spodbujanje, razširjanje in financiranje že sprejetih in novih pobud, ki podpirajo izmenjavo znanja in primerov dobre prakse med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi mrežami ter oblike sodelovanja med mesti, kot so medsebojni strokovni pregledi in dejavnosti vzajemnega učenja, ogledi krajev, zelena partnerstva, mentorstvo med partnerji in usposabljanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da vsi organi in platforme OR na področju zunanjih odnosov (ARLEM, CORLEAP, delovne skupine/skupni posvetovalni odbori, medsebojno sodelovanje in forum Mesta in regije za mednarodna partnerstva) dejavno sodelujejo pri uresničevanju globalnih podnebnih ciljev, h katerim so se zavezali v svojih akcijskih načrtih in delovnih programih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ceni pomemben in premalo izkoriščen potencial podnebne diplomacije na poddržavni ravni za spodbuditev priznavanja vloge mest in regij v okviru UNFCCC; v tem smislu ugotavlja, da je sodelovanje članov ARLEM in partnerjev v globalnem Jugu pripeljalo do ponovne omembe „sodelovanja na več ravneh“ v besedilu Glasgowskega podnebnega pakta na COP26; |
| --- | --- |

27.

ARLEM

| 28. | priznava, da so podnebni ukrepi bistveni del prizadevanj ARLEM v zvezi z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenimi cilji trajnostnega razvoja. To je sprožilo dodatno sodelovanje med sredozemskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, tj. diplomacijo na poddržavni ravni za boj proti skupnim izzivom, ki jih podnebne spremembe prinašajo vsem ozemljem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi pohvaliti dejavno sodelovanje ARLEM na povezanih ministrskih konferencah Unije za Sredozemlje (UfM), kot so ministrske seje UfM o modrem gospodarstvu, energiji ter okolju in podnebnih spremembah, kjer predstavniki ARLEM redno poudarjajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | čeprav pozdravlja dolgoletno sodelovanje med sredozemskimi mesti na področju podnebnih ukrepov, zlasti med obalnimi mesti, ugotavlja, da bi bilo treba spodbujati širše geografsko sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi na neobalnih območjih; |
| --- | --- |

30.

CORLEAP

| 31. | se zaveda, da se je vzhodno partnerstvo s prednostnimi nalogami na področju podnebne agende vidno osredotočilo na pospešitev zelenega prehoda ob sprejemanju usmeritev, ki se spodbujajo v Pariškem sporazumu, agendi OZN glede ciljev trajnostnega razvoja ter evropskem zelenem dogovoru. Obstaja dejanski interes za zeleni dogovor, ki pogosto velja za del širših nacionalnih prizadevanj za sprejetje nacionalnih zelenih agend v skladu z mednarodnimi zavezami, zlasti prek nacionalno določenih prispevkov in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da nacionalne strategije držav vzhodnega partnerstva zajemajo vsa področja ukrepanja v zvezi z zelenim dogovorom, pri čemer je največje pozornosti deležna energija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba s financiranjem in tehnično pomočjo podpreti tiste države vzhodnega partnerstva, ki si prizadevajo najti ruskim alternativne vire dobave energije ter prednost dati čisti energiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na napredne zaveze zeleni agendi EU, ki so jih prek partnerskih sporazumov izrazili mesta in regije iz treh držav vzhodnega partnerstva (Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije), in toplo pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status držav kandidatk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je „vzhodna veja“ Konvencije županov vplivna mreža za podnebno ukrepanje v državah vzhodnega partnerstva. Konvencija županov je dobila 361 novih podpisnikov iz lokalnih organov, ki so se pripravljeni zavezati zmanjševanju emisij СО2 za 30 % do leta 2030 in povečanju odpornosti s prilagajanjem podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

35.

Sorodni akterji na področju širitve

| 36. | poudarja osrednji pomen, ki ga imata zelena agenda in trajnostna povezljivost v širitvenem svežnju 2021 ter podpira izvajanje gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan, ki lahko pomembno prispeva k zelenemu prehodu v regiji (2); |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava potencial, ki ga ima na območju Balkana mreža balkanskih mest B40 (B40 Balkan Cities Network), ki je pomemben mejnik glede podnebne diplomacije mest v tej regiji. Med njihovimi glavnimi prednostnimi področji sta trajnostni razvoj in podnebno ukrepanje. V to mrežo je trenutno vključenih 24 mest, v regiji pa se namerava še razširiti; |
| --- | --- |

37.

Upravljanje na več ravneh

| 38. | se zavzema za vzpostavitev dobro zamišljenega okvira upravljanja na več ravneh, s katerim bi opredelili pravila evropskega, nacionalnega in poddržavnega sodelovanja v zvezi s podnebno diplomacijo v EU in ki bi imel potencial za izvajanje v partnerskih državah. Glede na pomanjkanje podpore za občine ter manjše in manj razvite regije ter njihovo vključevanje bi morale take premalo zastopane lokalne in regionalne oblasti imeti posebno mesto v tem okviru, da bi zagotovili pravično in enakopravno sodelovanje v tem procesu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga možnost, da se v organih OR na področju zunanjih odnosov določijo podnebni ambasadorji lokalnih in regionalnih oblasti, pri čemer se upošteva dejstvo, da v OR že obstajajo ambasadorji Konvencije županov in podnebnega pakta. Med njimi bi bilo treba ustvariti sinergije in jim tako omogočiti, da interno usklajujejo svoj prispevek k uradni delegaciji OR na COP; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k tesnejšemu usklajevanju med mesti in regijami za sprejetje skupnih izjav pred dogodki konference pogodbenic UNFCCC in analizo stanja na svetovni ravni leta 2023 v tesnem sodelovanju s svetovnimi partnerji, tudi LGMA, ICLEI, Regions4, Under2 Coalition in Svetovno konvencijo županov; spodbuja lokalne in regionalne oblasti iz držav članic in partnerskih držav, zlasti člane ARLEM in CORLEAP ter iz držav Zahodnega Balkana, naj organizirajo večstranske seje podnebnih ambasadorjev lokalnih in regionalnih oblasti in predstavnikov držav članic; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja morebitno povezavo med podnebno diplomacijo na poddržavni ravni in energetsko politiko EU, zlasti pomen energetske varnosti v okviru globalnega prehoda na čisto in pravično energijo s pomočjo zunanje energetske politike in diplomacije, in sicer pri soočanju tako z energetsko krizo, ki jo je še zaostrila nezakonita ruska invazija v Ukrajini, kot z eksistencialno grožnjo podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU, naj okrepi svoje delovanje po vsem svetu prek namenskih partnerstev z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, in sicer na področju energetske varnosti, energetskega prehoda na učinkovit in obnovljiv model in strateške zadostnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja vlogo mest in regij kot svetovnih vozlišč za podnebne inovacije, ki razvijajo nove politike in določajo ambicioznejše cilje za zmanjšanje emisij, prilagajanje podnebnim spremembam in blaženje njihovih posledic, kot so tisti, ki so opredeljeni v nacionalno določenih prispevkih; ponovno poziva k vzpostavitvi sistema regionalno in lokalno določenih prispevkov, ki bi dopolnjeval nacionalno določene prispevke, da bi priznali, spremljali in spodbujali prizadevanja poddržavnih oblasti za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

43.

Inovacijsko vozlišče

| 44. | se zavzema za povezovanje zasebnega sektorja, lokalnih in regionalnih oblasti ter agende OZN na področju inovativnih podnebnih idej, da bi ponudili edinstvene in čezmejne rešitve, s katerimi bi lahko dosegli napredek v svetovni podnebni agendi. Posamezna mesta in regije lahko poleg tega izvajajo inovativne politike, ki jih je mogoče, če so uspešne, razširiti ali ponoviti drugje; v zvezi s tem predlaga nadgradnjo pobud, kot je Innovate4Cities v okviru inovacijskega stebra Svetovne konvencije županov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zastopa lokalne in regionalne oblasti držav članic ter njihove mednarodne partnerske pobude na evropskih in svetovnih razpravah o podnebnih inovacijah; promovira primere uspešnega sodelovanja med EU in njenimi partnerji na področju inovativnih podnebnih rešitev; |
| --- | --- |

45.

Financiranje

| 46. | poudarja, da podnebna diplomacija in podnebne ambicije na lokalni in regionalni ravni zahtevajo ustrezno financiranje in naložbe; v zvezi s tem opozarja, kako pomembno je, da se poddržavnim oblastem dajo na voljo neposredna sredstva za izvajanje podnebnih ukrepov in prilagajanje na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da je potrebna sinergija med javnimi in zasebnimi viri financiranja na svetovni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, in se zavzema za večjo finančno podporo, tudi z neposrednimi sredstvi, lokalnim in regionalnim oblastem EU in njihovim zunanjim partnerjem, da bi se pospešila podnebna diplomacija in uresničevanje ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva, naj bo podnebno financiranje EU za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje konkretno in usmerjeno na regionalno in lokalno raven. Pozdravlja zlasti osredotočenost misije EU na prilagajanje in poudarjanje podpore 150 regijam na poteh prilagajanja, vendar bi bilo to mogoče razširiti in ponoviti v okviru zunanjega financiranja EU za podnebne ukrepe in pomoči drugim regijam v Afriki, Latinski Ameriki in Aziji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da imajo mesta in regije na splošno različne stopnje delujočih „zelenih“ trgov ali naložb; podpira sodelovanje med sorodnimi akterji v projektih in mrežah, ki lokalnim in regionalnim oblastem omogoča, da se od bolj izkušenih učijo o pristopih, ki se uporabljajo drugje, in tako izboljšajo svoje lokalne ali regionalne programe. V zvezi s tem je treba lokalnim in regionalnim oblastem pomagati pri pripravi lastnih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam, da se povečata zaščita in odpornost lokalnih skupnosti in naravnih habitatov; |
| --- | --- |

49.

Raziskave

| 50. | priznava, da sta potrebna bolj strukturiran pristop k ocenjevanju sedanje mednarodne podnebne diplomacije na poddržavni ravni ter okrepljeno zbiranje podatkov, da bi v celoti razumeli njen obseg, zlasti v državah svetovnega juga; poziva k usklajevanju prizadevanj za popoln pregled sedanjih večstranskih podnebnih ukrepov na lokalni in regionalni ravni, zlasti lokalnih in regionalnih oblasti v EU in njihovih partnerskih pobud; |
| --- | --- |

50.

| 51. | se zavzema za pripravo nabora orodij in platforme za samoocenjevanje in samoporočanje lokalnih in regionalnih oblasti o podnebnih ukrepih in mednarodni diplomaciji. |
| --- | --- |

51.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  V predlogu 3/ukrepu 11 se poziva k okrepitvi vodilne vloge EU ter prevzemanju večje vloge in odgovornosti za spodbujanje ambicioznih podnebnih ukrepov, pravičnega prehoda in podpore za obravnavanje izgub in škode v mednarodnem okviru.

1

(2)  Širitveni sveženj 2021, CDR 109/2022.

2

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/30

---

Mnenja Evropskega odbora regij – Za strukturno vključevanje mest in regij v 27. konferenco pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

(2022/C 498/06)

| Poročevalka: | Alison GILLILAND (IE/PES), članica mestnega sveta, Dublin |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | predhodno mnenje |

Poročevalka:

Alison GILLILAND (IE/PES), članica mestnega sveta, Dublin

Referenčni dokument:

predhodno mnenje

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Zagotavljanje nujnega, obsežnega odziva na izredne podnebne razmere z učinkovitim povezovanjem ukrepov za prilagajanje in blaženje na več ravneh

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev iz šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), v katerem je poudarjeno, kako so podnebne nevarnosti znatno škodile ekosistemom po vsem svetu, kar še potrjuje, da številnih vplivov podnebnih sprememb ni več mogoče odpraviti; je seznanjen z dokazi v poročilu, ki kažejo, da so sedanji ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam zaradi nezadostnega financiranja in slabega načrtovanja pogosto neučinkoviti, kar bi se lahko obravnavalo z bolj vključujočim upravljanjem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da IPCC v poročilih priznava lokalne in regionalne oblasti kot ključne akterje pri zagotavljanju rešitev za prilagajanje in blaženje; znova poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti pristojne za izvajanje 70 % ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in 90 % ukrepov za prilagajanje nanje (1); poudarja tudi, da morajo rešitve zagotoviti same lokalne in regionalne oblasti ali pa morajo biti zagotovljene v sodelovanju z njimi, saj to pomeni neposreden odziv na nevarnosti podnebnih sprememb, ki vplivajo na vasi, mesta in njihove širše regije, pri čemer imajo vsi svoje posebne podnebne razmere; poudarja, da je več kot milijarda prebivalcev nizko ležečih naselij izpostavljena nevarnostim, kot so dvigovanje morske gladine, pogrezanje obale in poplave ob visoki plimi, medtem ko 350 milijonom prebivalcev mest po svetu grozi pomanjkanje vode; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zvezi s tem opozarja na dogovor COP26 o nadaljevanju prizadevanj za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo (2) in poziva k hitrejšemu izvajanju podnebnih ukrepov ter k večji finančni podpori in smernicam za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) k sodelovanju s Konvencijo Združenih narodov o biološki raznovrstnosti in Programom Združenih narodov za razvoj, da se zagotovi dosleden okvir za podnebno nevtralnost in odpornost, zaščito biotske raznovrstnosti in trajnostni razvoj ter prepreči prekrivajoče se strategije; pozdravlja Edinburško deklaracijo o svetovnem okviru za biotsko raznovrstnost po letu 2020 (3) kot primer pristopa, ki zajema vse ravni upravljanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da mora EU pokazati vodilno vlogo z izvajanjem evropskega zelenega dogovora, da bi postala prva podnebno nevtralna celina; poudarja, da je pomembno okrepiti prizadevanja EU za učinkovito doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050 ob sistematičnem izvajanju načela neškodovanja ter prizadevanju za preprečevanje odvisnosti od ogljika in selitve virov CO2; pozdravlja pot, ki jo določajo evropska podnebna pravila in sveženj „Pripravljeni na 55“ ter ciljno usmerjene pobude, kot sta misiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam ter za podnebno nevtralna in pametna mesta; poudarja, da je treba upoštevati sedanjo geopolitično krizo in njene gospodarske posledice, okrepiti podporo in hkrati uresničevati to pot; poudarja tudi, da je pri izvajanju podnebnih načrtov in zagotavljanju dolgoročnih rešitev za energijsko zadostnost pomembno izkoreniniti energijsko revščino in odpraviti socialne posledice prehoda na čisto energijo, zlasti v regijah, ki so močno odvisne od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se cilj svetovne energetske varnosti ne sme razumeti kot alternativa Pariškemu sporazumu, ter poziva pogodbenice, naj pospešijo prehod na energetski sistem, ki v celoti temelji na energiji iz obnovljivih virov, in spodbujajo energijsko zadostnost; pozdravlja odziv v okviru načrta REPowerEU na motnje na svetovnem energetskem trgu, ki jih je povzročila nezakonita ruska invazija na Ukrajino, saj je jasen znak, da je izvajanje podnebnih ukrepov mogoče in nujno pospešiti; poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v najboljšem položaju, da podprejo pravičen, vključujoč in trajnosten prehod z izvajanjem ukrepov za podporo najranljivejših skupin, na katere vplivata energijska revščina in revščina na področju mobilnosti, vzpostavitvijo partnerstev za mobilizacijo poslovnega sektorja in civilne družbe ter razvojem decentraliziranih inovativnih rešitev, ki občutno povečujejo zanesljivost oskrbe, hkrati pa zmanjšuje izgube pri prenosu in emisije; |
| --- | --- |

6.

Krepitev podnebnih ambicij EU na podlagi učinkovitega upravljanja na več ravneh

| 7. | poudarja, da je v Glasgowskem podnebnem paktu jasno navedeno, da sta ukrepanje na več ravneh in sodelovanje nujna (4), ter uradno priznano, da deležniki, ki niso pogodbenice, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi, mladimi, otroki ter lokalnimi in regionalni oblastmi, pomembno prispevajo k napredku pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma (5); opozarja, da je uspeh evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma odvisen od učinkovitega vključevanja vseh ravni upravljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izjavlja, da je pripravljen sodelovati z institucijami EU glede usklajene operativne strategije, ki jo je treba oblikovati pred 27. konferenco pogodbenic; izpostavlja odprtost in željo po učinkovitem, rednem posvetovanju in sodelovanju tako v fazi priprav kot med pogajanji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Evropsko komisijo, naj si v sodelovanju z OR prizadeva za večjo prepoznavnost lokalnih in regionalnih oblasti na 27. konferenci pogodbenic z večjim poudarkom na podnacionalnih podnebnih ukrepih EU v programu paviljona EU in na spremljevalnih dogodkih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava pomen zavezanosti nacionalnih vlad ciljem iz Pariza in Glasgowa ter njihove vloge pri podpiranju lokalnih in regionalnih oblasti; poziva Svet Evropske unije, naj v svojih sklepih o pripravah na 27. konferenco pogodbenic uradno prizna ključno vlogo, ki jo imajo podnacionalne oblasti pri pospeševanju pravičnega podnebnega prehoda in zagotavljanju njegove socialne skladnosti z lokalnimi in regionalnimi potrebami; poziva češko predsedstvo Sveta EU, naj prek OR začne dialog z mesti in regijami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je Evropski parlament priznal vlogo podnacionalnih oblasti v resoluciji o 26. konferenci pogodbenic, in ga spodbuja, naj še okrepi to sporočilo v resoluciji o 27. konferenci; poudarja, da je pomembno odločno usklajeno ukrepanje delegacije Evropskega parlamenta in delegacije OR na 27. konferenci pogodbenic, ter poziva k skupnim pripravam teh delegacij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Evropsko komisijo, češko predsedstvo in Evropski parlament, naj odločno podprejo organizacijo prvega ministrskega srečanja konference pogodbenic UNFCCC za stanovanjsko politiko in razvoj mest o mestih in podnebnih spremembah, pri čemer pozdravlja odločitev izvršnega odbora Programa Združenih narodov za naselja (6); |
| --- | --- |

12.

Prehod od priznanja vloge lokalnih in regionalnih oblasti do učinkovitega izvajanja ukrepov na več ravneh

| 13. | priznava, da se je z Glasgowskim podnebnim paktom kljub temu, da nujnost in obsežnost potrebnih ukrepov nista bili uspešno zajeti, uspešno začela druga faza Pariškega sporazuma, rešila pa so se tudi vsa odprta vprašanja v zvezi s pravilnikom za Pariški sporazum (7); kljub temu je še vedno močno zaskrbljen, ker se svetu na podlagi sedanjih nacionalno določenih prispevkov obeta povišanje temperature za 2,5 oC; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja pozive iz končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope, naj se pospeši izvajanje zelenega prehoda; je še vedno zaskrbljen glede cenovne dostopnosti energije za potrošnike in podjetja, zlasti med sedanjo krizo; poudarja, da je treba zaščititi najranljivejše skupine in regije pred neželenimi negativnimi učinki energetskega prehoda, pri čemer opozarja na ugotovitve iz poročila Evropske komisije o strateškem predvidevanju za leto 2022; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba zaradi obsežnosti potrebnih ukrepov oblikovati celovite politike na več ravneh in medsektorske rešitve; zato poudarja, da je treba uradno priznati vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri spoprijemanju s podnebnimi spremembami; poudarja, da bi bilo treba spodbujati učinkovito in sistematično sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti tako v fazi priprav kot med pogajanji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja svojo vlogo kot institucionalnega predstavnika več kot milijona lokalnih in regionalnih voditeljev in kot mreže mrež; poudarja, da ima edinstven položaj kot spodbujevalec izvajanja podnebnih ukrepov na lokalni ravni ter da je pripravljen sodelovati in vzpostaviti partnerstva z evropskimi institucijami in pogodbenicami Pariškega sporazuma za spodbuditev sodelovanja na več ravneh pred 27. konferenco pogodbenic in po njej; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen koalicije Under2 Coalition kot prvega svetovnega podnebnega sporazuma podnacionalnih oblasti, ki je bil sklenjen pred Pariškim sporazumom; poudarja posodobljene in ambicioznejše cilje Under2 Coalition iz memoranduma o soglasju iz leta 2021 z zavezo, da bodo sprejeti ukrepi za dosego cilja 1,5 oC in neto ničelnih emisij do leta 2050 ali prej; poziva člane OR, naj podpišejo ta sporazum, in dosedanje podpisnike Under2 Coalition, naj se pridružijo ambicioznejšemu memorandumu o soglasju iz leta 2021; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima skupina lokalnih oblasti in občin pri povezovanju stališč lokalnih in regionalnih oblasti na globalni ravni ter nenehni krepitvi svetovne mreže podnacionalnih oblasti, pripravljenih na boj proti podnebnim spremembam; spodbuja vse pogodbenice UNFCCC, naj v sodelovanju s skupino lokalnih oblasti in občin in nedržavnimi akterji konstruktivno prispevajo k postopku priprav na 27. konferenco pogodbenic ter vzpostavijo tesnejše sodelovanje s skupino podpornikov ukrepov na več ravneh (Friends of Multilevel Action) v okviru UNFCCC; |
| --- | --- |

18.

Ohranjanje ambicij glede blaženja ter krepitev zmogljivosti z več raziskavami in inovacijami

| 19. | opozarja, da je približno 10 000 lokalnih in regionalnih oblasti po vsej Evropi s sodelovanjem pri pobudah, kot je Konvencija županov, sprejelo ambiciozne zaveze za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in boj proti podnebnim spremembam, pri čemer so pripravile strategije in podnebne ukrepe, kot so akcijski načrti za trajnostno energijo in podnebje ter drugi lokalni podnebni akcijski načrti, ki temeljijo na regionalnih pobudah; poudarja, da si je 75 % od več kot 11 000 podpisnikov Svetovne konvencije županov zastavilo cilje glede zmanjšanja toplogrednih plinov, ki so ambicioznejši od ciljev (8), ki jih je določila njihova nacionalna vlada, več kot 50 % pa jih skrajšuje predvidene roke za zmanjšanje emisij. S tem se krepi kritična politična odpornost proti nazadovanju na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da zaveze in ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti dopolnjujejo in podpirajo prizadevanja v okviru mednarodnih procesov ter na nacionalni ravni, pa tudi da so za doseganje nacionalnih in mednarodnih ciljev potrebni ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti; ponovno poudarja, da je treba uradno vključiti regionalno in lokalno določene prispevke, ki bi dopolnjevali nacionalno določene, ter uradno priznati, spremljati in spodbujati zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki ga po svetu dosežejo podnacionalne oblasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča vključitev posebnega razdelka o podnacionalnih oblasteh v poročila o nacionalni evidenci kot del okvira preglednosti Pariškega sporazuma, da bi okrepili odgovornost in preglednost globalnih podnebnih ukrepov ter ocenili njihov učinek; podpira sprejetje in uporabo skupnega okvira poročanja Svetovne konvencije županov kot korak k primerljivosti (9) lokalnih in regionalnih prizadevanj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi bilo treba v EU vlogo in prispevke lokalnih in regionalnih oblasti formalizirati tako, da se vključijo v določbe uredbe o upravljanju energetske unije, in zlasti tako, da regionalno in lokalno določeni prispevki postanejo sestavni del nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da mesta in regije že spodbujajo inovacije, izvajajo tehnične in finančne rešitve ter oblikujejo inovativne procese upravljanja; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev globalnega središča za inovacije UNFCCC na 26. konferenci pogodbenic, misij EU za prilagajanje podnebnim spremembam ter za podnebno nevtralna in pametna mesta, kot tudi vzpostavitev svetovne misije za inovativnost za urbani prehod (10), ter pozdravlja povezovanje in sinergije med njimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da sta potrebna tesnejše sodelovanje in povezovanje pri dostopu do podatkov na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni, da bi lokalnim in regionalnim oblastem zagotovili potreben dostop za oblikovanje politik, ki bodo temeljile na podatkih in znanosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba spodbujati preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile glede na potrebo po prilagajanju poklicnih praks boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

25.

Krepitev učinkovitih in medsektorskih prilagoditvenih ukrepov ter odpravljanje izgube in škode

| 26. | pozdravlja delovni program Glasgow-Šarm el Šejk za globalni cilj glede prilagajanja; poudarja, da se lahko izzivi prilagajanja znotraj posameznih držav in regij zelo razlikujejo ter da so lokalne in regionalne oblasti najprimernejše akterke za opredelitev ciljev prilagajanja, saj so neposredno seznanjene s potrebami glede odpornosti in rešitvami posameznih lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da morajo pogodbenice nujno sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri nadaljnjem vključevanju prilagajanja v lokalno, nacionalno in regionalno načrtovanje; zato poziva k uradni vključitvi prispevkov podnacionalnih oblasti za prilagajanje, da bodo dopolnjevali nacionalne akcijske načrte in nacionalno določene prispevke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, kako pomembno je preprečiti neprimerno prilagajanje in izvajanje prilagoditvenih ukrepov, ki še povečujejo obstoječe socialne neenakosti; poudarja, da vplivi podnebnih sprememb nesorazmerno vplivajo na marginalizirane in ranljive skupnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi spomniti, da so lokalne in regionalne oblasti odgovorne za zagotavljanje osnovnih storitev v svojih skupnostih ter neposredno odzivanje in pomoč pri odpravljanju posledic podnebnih sprememb, kot so nesreče, povezane s podnebjem, družbeni vplivi, kot sta energijska revščina in vse več vremensko pogojenih zdravstvenih težav, in sedanja neenakost, ki se zaradi podnebnih sprememb še povečuje; poudarja, da je treba odpraviti vrzeli v zmogljivostih z oblikovanjem premišljenih odločitev ob odgovornosti na lokalni ravni ter z opiranjem na znanstvene dokaze, tehnologijo in lokalno znanje, s čimer bi podprli široko uporabo rešitev za prilagajanje; poudarja, da so inovativne rešitve, ki temeljijo na naravi, ključna orodja za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; v skladu z Glasgowskim podnebnim paktom spodbuja pogodbenice, naj sprejmejo celovit pristop k obravnavi biotske raznovrstnosti v nacionalnih, regionalnih in lokalnih odločitvah glede politike in načrtovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja vzpostavitev glasgowskega podnebnega dialoga o izgubi in škodi; ob pomanjkanju finančnih tokov poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti tako iz razvitih držav kot držav v razvoju določiti in uporabiti alternativne načine za odpravljanje izgube in škode; |
| --- | --- |

30.

| 31. | želi spomniti na zgled, ki sta ga na 26. konferenci pogodbenic dali Škotska in Valonija s finančnimi zavezami (11) za odpravljanje izgube in škode; zato poudarja vlogo in prispevek, ki ju lahko zagotovita podnacionalna podnebna diplomacija ter sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah svetovnega severa in svetovnega juga za povečanje ambicij na vseh ravneh pred 27. in 28. konferenco pogodbenic; |
| --- | --- |

31.

Zagotavljanje ustreznega dostopa do podnebnega financiranja ter spodbujanje pravičnega prehoda s sodelovanjem in vključevanjem

| 32. | poudarja, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti neposredno financiranje za izvajanje podnebnih ukrepov ter da morajo te oblasti skleniti partnerstva z zasebnim sektorjem in finančnimi institucijami, da bi omogočile trajnostne naložbe; poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti neposredno povezavo med dostopom do financiranja ter celostnim razvojem načrtov in ukrepov v sodelovanju z lokalno in regionalno ravnjo, da bi zagotovili stroškovno učinkovito izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | v skladu s Pariškim sporazumom poudarja priznanje „pomena celovitih in uravnoteženih netržnih pristopov“ (12) za prostovoljno sodelovanje kot ključnih instrumentov, „ki so [pogodbenicam] na voljo, da z njihovo pomočjo koordinirano in učinkovito izpolnjujejo obveznosti, povezane z njihovimi nacionalno določenimi prispevki“; spodbuja deležnike iz javnega in zasebnega sektorja ter organizacije civilne družbe, naj dejavno sodelujejo pri raziskavah, razvoju in izvajanju netržnih pristopov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja sklep 26. konference pogodbenic o krepitvi marakeškega partnerstva za globalne podnebne ukrepe kot možnosti za spodbujanje nedržavnih akterjev k takojšnjemu podnebnemu ukrepanju; pozdravlja nadaljevanje kampanj Race to Zero in Race to Resilience kot ključnih pobud za podporo in predstavitev ambicioznih podnebnih ukrepov od spodaj navzgor, s čimer se deležnikom, ki niso pogodbenice, olajšujeta poročanje o zavezah in pregled stanja v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja glasgowski delovni program za ukrepe za krepitev vloge na področju podnebja (13); izraža pripravljenost, da si bo nadalje prizadeval za izvajanje ukrepov na podlagi šestih elementov programa – izobraževanje, usposabljanje, ozaveščanje javnosti, udeležba javnosti, dostop javnosti do informacij in mednarodno sodelovanje; poziva pogodbenice, naj tudi v prihodnje podpirajo te procese; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da zaradi negativnih vplivov podnebne krize najbolj trpijo ranljive skupine; poudarja, da je treba pri pravičnem prehodu v celoti upoštevati socialne učinke s posebno podporo in financiranjem, kot je določeno tudi v Agendi 2030; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da IPCC v poročilih priznava, da so zmogljivosti žensk za prilagajanje podnebnim spremembam in boj proti njim pogosto omejene zaradi njihove vloge v gospodinjstvu in družbi, institucionalnih ovir ter družbenih norm; spodbuja pogodbenice, naj si še naprej prizadevajo za podnebno politiko, ki upošteva vidik spola, z nadaljnjim izvajanjem delovnega programa iz Lime o enakosti spolov in akcijskega načrta za enakost spolov ter zagotavljanjem enake zastopanosti žensk v postopkih odločanja; je trdno prepričan, da na ženske ne bi smeli gledati kot na ranljive upravičenke, temveč kot učinkovite akterke pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da je pri podnebnih ukrepih potreben prispevek vseh generacij; poudarja vlogo mladih pri spodbujanju družbenega napredka in političnih sprememb ter potrebo po smiselnem in premišljenem sodelovanju mladih pri oblikovanju podnebne politike; je zavezan nadaljnjemu vključevanju mladih izvoljenih politikov OR v priprave na 27. konferenco pogodbenic na podlagi sklepov Konference o prihodnosti Evrope in ciljev evropskega leta mladih; |
| --- | --- |

38.

Krepitev sodelovanja in partnerstva z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja

| 39. | spodbuja UNFCCC, naj s skupino lokalnih oblasti in občin sodeluje v tehničnih dialogih za prvi pregled globalnega stanja; pozdravlja odločitev pomožnega telesa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega telesa za izvajanje, da bosta načrtovali ta pregled v duhu vključujočih, odprtih in celoletnih spodbujevalnih dialogov; poziva UNFCCC, naj v poročilih o pregledu globalnega stanja navede, prizna in spremlja zaveze iz kampanj Race to Zero in Race to Resilience, da bo omogočen merljiv pregled napredka na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da je egiptovsko predsedstvo na dnevni red 27. konference pogodbenic prednostno umestilo trajnostna mesta in urbanizacijo; išče možnosti za sodelovanje s predsedstvom, da bi se vloga lokalnih in regionalnih oblasti še okrepila, ter je pripravljen podpreti razširitev regionalnih podnebnih tednov UNFCCC na Evropo, ker so priložnost za okrepljeno sodelovanje podnacionalnih oblasti in civilne družbe v procesu UNFCCC; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja ključno vlogo OR kot institucionalnega predstavnika evropskih mest in regij; zato poziva Sekretariat Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, naj vzpostavi strukturirano sodelovanje z njim, da se olajša sodelovanje med tema institucijama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja sporočilo srečanja ministrov za razvoj G7 (14) ter priznava vlogo mest in lokalnih oblasti pri spodbujanju pravičnega podnebnega in energetskega prehoda; izpostavlja odprtost za podporo dela skupine Urban7, da bi okrepili sodelovanje na več ravneh kot temeljno načelo trajnostnih in učinkovitih podnebnih ukrepov pred 27. konferenco pogodbenic; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja napovedano uskladitev prednostnih nalog predsedstev 27. in 26. konference pogodbenic (blaženje, prilagajanje, financiranje in sodelovanje) ter povezave z napovedanimi prednostnimi nalogami visokih zagovornikov (celosten pristop, odpornost, financiranje, regionalizacija, lokalizacija); veseli se podpiranja najučinkovitejše sinergije in dopolnjevanja med temi prednostnimi nalogami pred in med 27. konferenco pogodbenic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se je zaradi družbenih gibanj v mestih in regijah povečala ozaveščenost javnosti o nujnosti vključujočih podnebnih ukrepov; v skladu s sklepi pomožnega telesa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega telesa za izvajanje v zvezi s pregledom globalnega stanja v okviru Pariškega sporazuma spodbuja člane OR, naj organizirajo lokalne spodbujevalne dialoge (15) ali podobne vključujoče postopke na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se zavezuje, da bo v dveh tednih trajanja 27. konference pogodbenic deloval kot neposredna vez, tako da bo članom OR ter lokalnim in regionalnim oblastem v Evropi zagotavljal dostop do informacij in jih redno obveščal o napredku pogajanj; pozdravlja partnerstvo in podporo drugih institucij EU pri rednem zagotavljanju teh informacij, zaradi česar so lokalne in regionalne oblasti bolj vključene v mednarodna pogajanja. |
| --- | --- |

45.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Resolucija Evropskega odbora regij – Zeleni dogovor v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi (UL C 79, 10. 3.2020, str. 1).

1

Zeleni dogovor v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi

(2)  Glasgowski podnebni pakt, točka 15.

2

(3)  Edinburška deklaracija o svetovnem okviru za biotsko raznovrstnost po letu 2020.

3

(4)  Glasgowski podnebni pakt, uvodna izjava, odstavek 9.

4

(5)  Glasgowski podnebni pakt, točka 55.

5

(6)  https://unhabitat.org/sites/default/files/2022/04/hsp-eb-2022-crp2-rev.3.pdf

6

(7)  Čeprav je Pariški sporazum postavil okvir za mednarodno ukrepanje, se bo začel dejansko izvajati šele s pravilnikom zanj, saj so v njem določeni orodja in procesi, ki omogočajo polno, pravično in učinkovito izvajanje Pariškega sporazuma.

7

(8)  Vir: poročilo Konvencije županov o učinku za leto 2021.

8

(9)  https://www.globalcovenantofmayors.org/our-initiatives/data4cities/common-global-reporting-framework/

9

(10)  http://mission-innovation.net/missions/urban-transitions-mission/

10

(11)  2 milijona GBP (2,6 milijona USD) oziroma 1 milijon EUR (1,1 milijona USD).

11

(12)  Člen 6(8) Pariškega sporazuma (netržni pristopi k finančnim sredstvom za boj proti spremembi podnebja).

12

(13)  Glasgowski delovni program za ukrepe za krepitev vloge na področju podnebja.

13

(14)  220519-G7-Development-Ministers-Meeting-Communique.pdf (bmz.de).

14

(15)  Spodbujevalni dialogi med mesti in regijami so bili zasnovani leta 2018, namenjeni pa so povezovanju lokalnih in regionalnih oblasti ter nacionalnih ministrstev na področju podnebja, okolja in urbanizacije, pa tudi organizacij gostiteljic in podnebnih deležnikov, da bi preučili, oblikovali in okrepili nacionalno določene prispevke.

15

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/36

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah

(2022/C 498/07)

| Glavna poročevalka: | Sari RAUTIO (FI/EPP), predsednica uprave, zdravstveno okrožje Häme |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU z dne 16. junija 2022 |

Glavna poročevalka:

Sari RAUTIO (FI/EPP), predsednica uprave, zdravstveno okrožje Häme

Referenčni dokument:

Zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU z dne 16. junija 2022

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja cilj za podnebno nevtralno Evropsko unijo do leta 2050, za dosego katerega bo v evropskih občinah in regijah potreben digitalni in zeleni prehod, ki bo bistveno vplival na način dela in življenja ljudi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je zaradi vojaške agresije, ki jo je Rusija začela februarja 2022, pravični prehod postal težji, a hkrati nujnejši, saj mora Evropa v kratkem času postati manj odvisna od zunanje oskrbe z energijo; poudarja, da je treba prehod na nizkoogljično družbo doseči ob upoštevanju potreb najbolj ranljivih državljanov ter z ustvarjanjem novih delovnih mest in enakih možnosti v podeželskih regijah in regijah, odvisnih od premoga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da so države članice predložile 74 načrtov, ki temeljijo na različnih značilnostih posameznih regij; poudarja, da so spreminjajoče se svetovne razmere privedle do energetske krize, zaradi katere so morale nekatere države članice začasno poiskati prožne regionalne rešitve za doseganje ciljev programa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so postopki za odobritev načrtov zapleteni in da se nekatere regije soočajo s težavami pri pravočasnem načrtovanju in izvajanju projektov, saj je bil večji del skupnih razpoložljivih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost načrtovan za obdobje 2021–2023, tako da je le malo možnosti za trajnostno izvajanje projektov proti koncu programskega obdobja; obžaluje, da je Evropska komisija ocenila in odobrila le del programov, in jo poziva, naj razmisli o podaljšanju roka za porabo sredstev iz Sklada za pravični prehod, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba na podlagi teh izhodišč za uspešno delovanje sklada pregledati njegov časovni okvir; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba Sklad za pravični prehod vključiti v kohezijsko politiko, da bi lahko v celoti izkoristili sinergije in učinke prelivanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da se je treba pri pravičnem prehodu osredotočiti na regije, v katerih bo preobrazba korenitejša, s tem povezana tveganja pa večja, saj se izhodiščni položaj držav članic in regij zelo razlikuje. Uspeh sklada je odvisen od največjih držav upravičenk Poljske in Nemčije, ki skupaj prejmeta približno tretjino vseh njegovih sredstev (skoraj 33 %). Velike upravičenke do teh sredstev so tudi Romunija, Češka in Bolgarija. Teh pet držav članic skupaj je upravičenih do skoraj 60 % sredstev. Uspeh celotnega programa bo odvisen od pravočasne izvedbe načrtov teh držav članic (območni načrti za pravični prehod); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba v okviru Sklada za pravični prehod nujno upoštevati sedanjo veliko energetsko krizo. Vsaj kratkoročno ta tudi resno ogroža pravični in zeleni prehod. Zlasti energetika, energetsko intenzivne industrijske panoge, predelovalna industrija ter mala in srednja podjetja se trenutno soočajo z ogromnimi cenovnimi pritiski, ki dodatno obremenjujejo zeleni prehod; poudarja, da je ogljična nevtralnost, za katero si prizadeva industrija, odvisna tudi od razpoložljivosti zelene električne energije za proizvodnjo vodika in alternativnih virov energije, ki nadomeščajo zemeljski plin; pozdravlja, da ima lahko Sklad za pravični prehod vlogo pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je bil Sklad za pravični prehod zasnovan z manjšim obsegom kot tradicionalni strukturni skladi, vendar se nekateri njegovi cilji prekrivajo; poziva regije, naj izkoristijo sinergije med programi kohezijske politike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k izvajanju močnejše socialne komponente v okviru Sklada za pravični prehod kot lokalnega instrumenta z močno vključenostjo socialnih partnerjev, in se zavzema za to, da se kot glavni element sklada ohrani lokalni pristop od spodaj navzgor, saj vsaka regija predstavlja edinstven socialno-ekonomski ekosistem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so osnova in cilji Sklada za pravični prehod trdni in da ima pomembno vlogo za regije, pa tudi za industrijske panoge v prehodu; zato je treba zagotoviti čim večjo prožnost mehanizma v zvezi z ukrepi, upravičenimi do financiranja, da se doseže gospodarska diverzifikacija območij; opozarja, da se za razliko od strukturnih skladov s sprejeto uredbo podpirajo velika podjetja in podjetja, vključena v sistem za trgovanje z emisijami, ki so kot morebitni upravičenci vključeni v uredbo o Skladu za pravični prehod; poudarja, da bi bilo treba prihodnji Sklad za pravični prehod v celoti vključiti v uredbo o skupnih določbah in pri tem spoštovati načelo partnerstva, njegov proračun pa bi moral dopolnjevati sedanja sredstva za kohezijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morale te spremembe sklada zaradi različnih regionalnih procesov prehoda na ogljično nevtralnost vključevati metodologijo za regionalno dodeljevanje sredstev, ki bi bila skladna s čim večjim področjem uporabe in merili za geografsko dodeljevanje sredstev, ki bolje ustrezajo teritorialni raznolikosti EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k jasni zavezanosti vzpostavitvi Sklada za pravični prehod 2.0, ki bi vključeval več regij, ki se soočajo z izzivi zelenega prehoda v predelovalni industriji in drugih industrijskih panogah, ter k široki razpravi o področju uporabe in obsegu tega instrumenta v okviru priprave naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je združevanje proračunskih sredstev EU iz večletnega finančnega okvira s prihodki iz mehanizma za okrevanje in odpornost (od leta 2021 do leta 2023) regijam povzročilo precejšnje težave pri načrtovanju in izvajanju projektov, saj je bil večji del skupnih razpoložljivih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost načrtovan za obdobje 2021–2023, tako da je le malo možnosti za trajnostno izvajanje projektov proti koncu programskega obdobja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen dejavnega vključevanja vseh regij v EU v doseganje podnebnih ciljev za leti 2030 in 2050, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen; poziva zasebni sektor, naj posodobi svoje načrte, da bodo upoštevane potrebe po energiji in dolgoročni trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da zaradi sedanje energetske krize in negotovih svetovnih političnih razmer postaja poleg podnebju prijazne proizvodnje energije vse pomembnejše tudi vprašanje zanesljive oskrbe z energijo. Ta vidik je zlasti pomemben za energetsko intenzivne industrijske panoge, nenazadnje pa tudi za porabo energije v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga, naj EU podpre zlasti regije, ki so najbolj odvisne od fosilnih goriv, da bi preprečili, da bi se regije pri prihodnjih naložbah še bolj oddaljile; poudarja, da morajo biti sredstva EU, ki so na voljo regijam, ciljno usmerjena, da se čim bolje dosežejo njihovi cilji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da bi bilo treba dodatno pozornost nameniti posebnim okoliščinam otokov in najbolj oddaljenih regij, ki se soočajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, zlasti regij, ki so izolirane in močno odvisne od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v zvezi s tem opozarja na poseben položaj, ki ga imajo najbolj oddaljene regije zaradi svojih potreb; zaradi majhnosti, oddaljenosti in izoliranosti so zelo odvisne od fosilnih goriv in se ne morejo priključiti na celinsko omrežje; kljub temu te regije niso bile zajete v Sklad za pravični prehod; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zaveda, da Sklad za pravični prehod sam ne bo rešil podnebne krize, ima pa lahko pri tem pomembno vlogo; poudarja, da bi ga bilo treba v različnih regijah EU čim bolj učinkovito in v zadostni meri uporabljati za naložbe, da bi v celoti izkoristili njegov učinek; opozarja, da nosilci odločanja na lokalni in regionalni ravni ter strokovnjaki, ki na primer pripravljajo programe Sklada za pravični prehod, te pogosto težko povežejo z večjimi naložbami centralne vlade ali vzpostavijo sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da sta proizvodnja energije in oskrba odjemalcev (industrija in potrošniki) pogosto v rokah velikih ali celo mednarodnih podjetij, kar otežuje sodelovanje z vidika regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je zeleni prehod v energetskem sektorju postopen in da bo kljub sedanjemu intenzivnemu razvoju proizvodov in preskušanju novih tehnologij dobil pravi zagon šele v 30. letih 21. stoletja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je ruska agresija v Ukrajini, ki utegne biti dolgotrajna, povečala pomen energetske varnosti po vsej Evropi. Pri vseh rešitvah energetske politike v prihodnjih letih je treba upoštevati pomen zanesljive oskrbe z energijo, da bi dosegli dolgoročni cilj čiste, cenovno dostopne in zanesljive energije iz evropskega zelenega dogovora, ki je dobrodošel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da cilji Sklada za pravični prehod prispevajo tudi k ciljem pozneje pripravljenega načrta REPowerEU. Slednje je treba upoštevati tudi pri izvajanju Sklada za pravični prehod v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je za dosego najboljšega možnega pravičnega prehoda treba še naprej razvijati obstoječe finančne instrumente in postopke EU in jih prilagajati različnim razmeram, da bi lahko našli sinergije med različnimi programi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da se programi kohezijske politike stalno ocenjujejo; poziva regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo, da bodo ti programi prispevali tudi k pravičnemu prehodu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so potrebne jasne smernice o morebitnih sinergijah s financiranjem iz ESS+ in drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva Evropsko komisijo, naj zadevnim regijam zagotovi dodatno strokovno pomoč, da bi se dosegli cilji Sklada za pravični prehod; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da sta od instrumentov kohezijske politike Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad primerna za zmanjšanje regionalnih razlik. Treba je izkoristiti sinergije za dosego najboljših rezultatov s sredstvi Sklada za pravični prehod; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je cilj kohezijske politike EU doseči boljše ekonomsko, socialno in teritorialno ravnovesje v Evropi. Kohezijska politika mora postaviti temelje za dolgoročni teritorialni razvoj, ki bo prispeval k premagovanju nenadnih kriz in podprl gospodarsko okrevanje; poudarja, da je ukrepanje na lokalni in regionalni ravni še posebej pomembno za krepitev odpornosti na krize; poudarja, da zaradi krize ne bi smeli zanemariti dolgoročnih ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bi bilo treba pospešiti načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, da bi pravočasno mobilizirali sredstva. Sredstva za mehanizem za okrevanje in odpornost so bila na voljo v enem letu. Evropska komisija in države članice so za vzpostavitev Sklada za pravični prehod potrebovale skoraj tri leta. Če se njegov program ne bo začel izvajati v letu 2022, obstaja tveganje, da bo skupna letna dodelitev v višini 25 % razpoložljivih sredstev izgubljena; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi morala Evropska komisija pravočasno predstaviti potrebne predloge za kontinuiteto načrtovanja programov Sklada za pravični prehod, in sicer v skladu z dolgoročnejšimi podnebnimi cilji; poziva sozakonodajalca, naj regije ustrezno vključi v prihodnji program sklada, in poziva k bolj participativnim elementom pri izvajanju območnih načrtov za pravični prehod, da bi se izognili odločitvam centralnega upravljanja brez upoštevanja dejanskih potreb regij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je treba cilje trajnostnega razvoja nujno vključiti v izvajanje vseh instrumentov. Iskanje najprimernejših in najučinkovitejših sredstev na regionalni ravni je lahko uspešno le, če so regije in mesta vključeni v vse faze načrtovanja in izvajanja. |
| --- | --- |

32.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/39

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Digitalna kohezija

(2022/C 498/08)

| Poročevalec: | Gaetano ARMAO (IT/EPP) podpredsednik in deželni odbornik dežele Sicilija |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gaetano ARMAO (IT/EPP) podpredsednik in deželni odbornik dežele Sicilija

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Uvod

| 1. | na začetku ponavlja, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija eden glavnih ciljev, zapisanih v Pogodbi o delovanju Evropske unije (člen 174), prav za doseganje usklajenega in uravnoteženega razvoja po vsej Evropski uniji (EU) in njenih regijah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da pojem „digitalna kohezija“ zahteva priznanje ključnega pomena tehnologije v našem življenju in vključitev kohezijskih ciljev v digitalne pravice, načela in politike Unije, ter poziva, naj se člen 175 PDEU ustrezno pregleda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je v Letnem regionalnem in lokalnem barometru EU za leto 2021 poudaril, da je digitalna kohezija temelj ustvarjanja vključujočih družb v EU in da izraz „digitalna kohezija“ daje pomembno dodatno razsežnost tradicionalnemu pojmu ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, opredeljene v Pogodbi EU (1). Digitalizacija lahko prispeva k zmanjšanju socialnih in teritorialnih neenakosti s tem, da doseže državljane, ki bi jim bile sicer nekatere storitve nedosegljive ali ne bi bile na voljo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da pojem digitalne kohezije (2), skupaj s prispevkom, ki je potreben, da bi jo lahko konkretno uresničili, kot je opisano v nedavni večji prognostični študiji Evropskega odbora regij (3), pomeni, da mora imeti vsak državljan Evrope dostojen dostop do interneta in digitalnih storitev ter da je treba okrepiti suverenost in odpornost digitalne infrastrukture EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da si mora EU prizadevati, da bo digitalna preobrazba čim bolj dostopna vsem državljanom EU, in posebno pozornost nameniti pomoči manj razvitim regijam, pa tudi tistim, ki so stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so otočja, najbolj oddaljene regije, otoki ter čezmejne in gorske regije, da bi pospešila njihovo digitalno preobrazbo upoštevajoč edinstvene izzive, s katerimi se soočajo, pri tem pa čim bolj izkoristila njihove prednosti; izpostavlja tudi pomen medsebojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da je tehnologija ključno orodje, ki nam bo pomagalo pri prilagajanju na težke razmere, ki vplivajo na vsa področja družbe, vendar je pomembna vloga digitalne tehnologije pri odzivanju na COVID-19 in krepitvi odpornosti nanj izpostavila pomanjkljivosti glede digitalne infrastrukture in digitalne pismenosti ter še povečala digitalni razkorak med mesti in regijami v EU; |
| --- | --- |

6.

Izzivi, ki jih je treba obravnavati

| 7. | opozarja, da je „digitalni razkorak“ izraz, ki se nanaša na različne ravni dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij in njihove uporabe, konkretneje pa na vrzeli pri dostopu do internetnih digitalnih storitev in njihovi uporabi (4); poudarja, da mora biti povezljivost visoke hitrosti za vse v Evropski uniji, tako v mestih kot na podeželju in oddaljenih območjih, storitev splošnega pomena in jo je tako treba tudi obravnavati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da digitalne oblike komuniciranja prinašajo nove izzive za demokratične procese. Za mnogo ljudi so najpomembnejši vir informacij družbeni mediji, katerih operaterji redko preverjajo dejstva, in digitalne razprave v njih lahko privedejo do polarizacije ter razdrobljenosti družbe. Možnosti za vplivanje, zlasti z uporabo algoritmov, ki usmerjajo vedenje uporabnikov, so velike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba v okviru digitalne kohezije obravnavati vzroke za vse večji digitalni razkorak v Uniji in izzive regij, ki si prizadevajo za odpravo tega razkoraka, vendar še vedno zaostajajo za drugimi, čeprav naraščajoč digitalni razkorak uradno ni priznan kot grožnja koheziji EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da imajo najbolj oddaljene regije, otoki, čezmejne in gorske regije ter regije, ki se soočajo z demografskimi izzivi (5), posebne geografske, gospodarske, demografske in socialne značilnosti, iz katerih izhajajo edinstveni izzivi. Med temi so omejena velikost (površina, gostota prebivalstva, gospodarstvo), omejen lokalni trg in težave pri doseganju ekonomije obsega, visoki stroški prevoza, slabo razviti odnosi v industriji, primanjkljaj podjetniških znanj in spretnosti, pomanjkanje infrastrukture in ponudbe storitev za podjetja (v primerjavi s celino) ter manjši obseg socialnih storitev in storitev usposabljanja za državljane. Poleg tega se otočja, ki so zaradi svoje lege izolirana na dveh ali treh področjih, spopadajo z dodatnimi obremenitvami, kot je Evropski parlament nedavno navedel v poročilu o otokih EU in kohezijski politiki: sedanje razmere in prihodnji izzivi (6); |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen, ker se sedanje digitalne razlike ne zmanjšujejo, temveč se celo povečujejo, zlasti v zvezi z naslednjimi ključnimi komponentami digitalne preobrazbe v EU (7):






  — | podatki o ravni osnovnih digitalnih znanj in spretnosti niso na voljo na lokalni in regionalni ravni. Namesto tega se uporablja nadomestni kazalnik zmožnosti posameznikov, da dnevno uporabljajo internet. V nekaterih zahodnih državah članicah EU digitalna vrzel med mesti in podeželjem v smislu digitalnih znanj in spretnosti sicer izginja (DE, SE, NL, BE), vendar je v vseh drugih državah članicah še vedno precejšna; |
| --- | --- | --- |

11.

—

podatki o ravni osnovnih digitalnih znanj in spretnosti niso na voljo na lokalni in regionalni ravni. Namesto tega se uporablja nadomestni kazalnik zmožnosti posameznikov, da dnevno uporabljajo internet. V nekaterih zahodnih državah članicah EU digitalna vrzel med mesti in podeželjem v smislu digitalnih znanj in spretnosti sicer izginja (DE, SE, NL, BE), vendar je v vseh drugih državah članicah še vedno precejšna;

| — | na področju povezljivosti in digitalne infrastrukture podeželska območja še vedno zaostajajo pri pokritosti z dostopovnimi omrežji naslednje generacije in skupni pokritosti gospodinjstev z omrežji visoke zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

na področju povezljivosti in digitalne infrastrukture podeželska območja še vedno zaostajajo pri pokritosti z dostopovnimi omrežji naslednje generacije in skupni pokritosti gospodinjstev z omrežji visoke zmogljivosti;

| — | digitalna preobrazba podjetij se meri na podlagi števila „samorogov“ (zagonsko podjetje s skupno tržno vrednostjo nad 1 milijardo USD) s sedežem v EU in kaže, da so tovrstna podjetja večinoma nakopičena v celinskem delu Evrope in regijah glavnih mest; |
| --- | --- |

—

digitalna preobrazba podjetij se meri na podlagi števila „samorogov“ (zagonsko podjetje s skupno tržno vrednostjo nad 1 milijardo USD) s sedežem v EU in kaže, da so tovrstna podjetja večinoma nakopičena v celinskem delu Evrope in regijah glavnih mest;

| — | med letoma 2019 in 2020 se je vrzel v digitalizaciji javnih storitev med mestnimi prebivalci in tistimi, ki živijo v okolici mest, povečala; |
| --- | --- |

—

med letoma 2019 in 2020 se je vrzel v digitalizaciji javnih storitev med mestnimi prebivalci in tistimi, ki živijo v okolici mest, povečala;

| — | ne smemo spregledati posebnega primera najbolj oddaljenih regij, katerih edinstveni in zapleteni položaj, kot navaja člen 349 PDEU, zahteva prilagoditev evropskih politik njihovim posebnim značilnostim, ne le zaradi upoštevanja načela ekonomske in socialne kohezije, temveč tudi digitalne kohezije; |
| --- | --- |

—

ne smemo spregledati posebnega primera najbolj oddaljenih regij, katerih edinstveni in zapleteni položaj, kot navaja člen 349 PDEU, zahteva prilagoditev evropskih politik njihovim posebnim značilnostim, ne le zaradi upoštevanja načela ekonomske in socialne kohezije, temveč tudi digitalne kohezije;

| 12. | ugotavlja, da obseg ukrepov, ki jih je treba sprejeti, da bi odpravili digitalni razkorak, vključuje več področij politike, zaradi česar morajo biti prizadevanja za digitalno kohezijo medsektorska; zato pozdravlja, da je Konferenca o prihodnosti Evrope priznala, da digitalna kohezija dopolnjuje ekonomsko, socialno in teritorialno (8); meni, da je digitalna kohezija element ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in da jo je treba obravnavati kot javno storitev ter dobrino; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da digitalni razkorak vpliva na storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni na naslednjih področjih:






  — | zdravstvo: nezmožnost dostopa do storitev e-zdravja, manjša ozaveščenost in večja izpostavljenost COVID-19 in morebitnim drugim prihodnjim pandemijam za ljudi brez dostopa do interneta; |
| --- | --- | --- |

13.

—

zdravstvo: nezmožnost dostopa do storitev e-zdravja, manjša ozaveščenost in večja izpostavljenost COVID-19 in morebitnim drugim prihodnjim pandemijam za ljudi brez dostopa do interneta;

| — | izobrazba: neenak dostop do izobraževalnih virov; zastoj v postopku izobraževanja, učenci težko dobijo tehnološko pomoč v družinskem okolju; |
| --- | --- |

—

izobrazba: neenak dostop do izobraževalnih virov; zastoj v postopku izobraževanja, učenci težko dobijo tehnološko pomoč v družinskem okolju;

| — | druge ključne storitve: večja finančna izključenost zaradi težnje k brezgotovinski družbi; prebivalstvo, ki nima dostopa do interneta, ima omejen dostop do državnih ugodnosti, ker se uporabljajo le digitalne storitve; socialno-ekonomski pogoji: večji socialno-ekonomski razkorak med tistimi, ki lahko delajo na daljavo z digitalnimi sredstvi, in tistimi, ki ne morejo; |
| --- | --- |

—

druge ključne storitve: večja finančna izključenost zaradi težnje k brezgotovinski družbi; prebivalstvo, ki nima dostopa do interneta, ima omejen dostop do državnih ugodnosti, ker se uporabljajo le digitalne storitve; socialno-ekonomski pogoji: večji socialno-ekonomski razkorak med tistimi, ki lahko delajo na daljavo z digitalnimi sredstvi, in tistimi, ki ne morejo;

| — | večja socialna izključenost: digitalni razkorak lahko ljudem onemogoči, da bi sodelovali v socialnih pobudah, ki potekajo na spletu, in uveljavljali svoje demokratične pravice; |
| --- | --- |

—

večja socialna izključenost: digitalni razkorak lahko ljudem onemogoči, da bi sodelovali v socialnih pobudah, ki potekajo na spletu, in uveljavljali svoje demokratične pravice;

| 14. | meni, da bi morale javne uprave in druge organizacije, ki ponujajo digitalne storitve, pri njihovem oblikovanju upoštevati dostopnost za senzorno ovirane osebe ali osebe s pomanjkljivimi digitalnimi znanji in spretnostmi ter zagotoviti, da so te storitve dostopne prek povezav z omejitvami v infrastrukturi dostopa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da vključitev načela o digitalni koheziji za zagotovitev, da nihče in nobena regija ne bosta zapostavljena glede povezljivosti in dostopnosti, ni uradno del predloga Evropske komisije o evropski deklaraciji o digitalnih pravicah in načelih za digitalno desetletje (9); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja ciljno usmerjene ukrepe, kot sta nedavna sprememba uredbe o splošnih skupinskih izjemah, s katero so bile spremenjene določbe o dodelitvi državne pomoči za fiksna širokopasovna omrežja, in sedanja revizija smernic za širokopasovna omrežja; kljub temu poziva k pojasnilom v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči za digitalno infrastrukturo in k njihovi dodatni poenostavitvi (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | s ciljno uporabo digitalnih rešitev je mogoče doseči večje prihranke CO2. Vendar je pri tem pomemben izziv vse večja poraba energije podatkovnih centrov, terminalske opreme in prenosnih omrežij. Digitalizacija brez socialno-okoljskega okvira bi bila malomarna. Spremljati jo morajo dodatni ukrepi, da se omeji poraba virov in preprečijo povratni učinki, kadar povečanje učinkovitosti vodi k večji porabi; |
| --- | --- |

17.

Doseganje digitalne kohezije

| 18. | ugotavlja, da so digitalna znanja in spretnosti ter digitalna infrastruktura ključni za razvoj vseh drugih razsežnosti digitalnega kompasa, in zato priporoča, naj Evropska komisija sprejme namensko dolgoročno strategijo, sredstva in mehanizme usklajevanja ter se jim zaveže, da bi spodbudila obsežne projekte na podlagi sodelovanja držav članic ter tako zagotovila, da bo imel vsak državljan na voljo posodobljena digitalna znanja in spretnosti ter infrastrukturo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priporoča, naj se ustrezna digitalna znanja in spretnosti vključijo v vse ukrepe za vseživljenjsko učenje, da bi vsi evropski državljani lahko izkoristili splošno pravico do dostopa do interneta. Izobraževanje bi bilo treba v tem smislu razumeti širše od usposabljanja, saj bi moralo državljane usposobiti za aktivno udeležbo in premišljeno pridobivanje informacij; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti digitalnemu opolnomočenju najbolj ranljivih skupin, kot so starejši, in zagotoviti, da imajo vsaj osnovna znanja in spretnosti, ter podpreti mlade v manj razvitih regijah, katerih šolski uspeh je kriza zaradi digitalnega razkoraka in pomanjkanja dostopa do ustreznega spletnega izobraževanja v več regijah najbolj prizadela. Politike EU bi morale pri dodeljevanju proračunskih sredstev za izobraževanje za obvladovanje izrednih razmer na področju izobraževanja nameniti več pozornosti regionalnim razlikam, zlasti manj razvitim regijam, kot v zadnjih letih. Digitalne izobraževalne vsebine bi morale zajemati tudi možnosti za otroke narodnostnih manjšin in tako zagotoviti enakost vseh družbenih skupin ne glede na poreklo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je dovolj velika medijska pismenost nepogrešljiv del digitalnih znanj in spretnosti vseh segmentov prebivalstva, da bi lahko ocenili, ali so informacije zanesljive, zlasti informacije o zdravju, financah in aktualnih temah. To še posebej velja zaradi naraščanja pojavov, kot so lažne novice in sovražni govor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | predlaga, naj Evropska komisija kot nadaljnji ukrep po nedavno razglašeni evropski deklaraciji o digitalnih pravicah in načelih oblikuje celovit okvir, pravne akte in instrumente za uveljavljanje evropskih digitalnih pravic ter spodbuja tesnejše sodelovanje z evropskimi državljani, da se zagotovijo skupna digitalna načela, ki ustrezajo družbenim potrebam. Načrtovati bi bilo treba revizijo Listine EU o temeljnih pravicah iz leta 2000, da bi lahko upoštevala nedavno razglašene digitalne pravice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja priporočilo Konference o prihodnosti Evrope o sprejetju enakega dostopa do interneta kot temeljne pravice vsakega evropskega državljana, pri čemer je ključen zanesljiv dostop do interneta in digitalnih storitev prek suverene in odporne digitalne infrastrukture EU. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za zagotovitev pravične in odprte konkurence ter preprečitev monopolov in splošne zlorabe tržne moči, vezanosti na ponudnika, koncentracije podatkov in odvisnosti od tretjih držav v zvezi z infrastrukturo in storitvami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaga, naj se v skladu s priporočilom v okviru posebnih priporočil Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (11) za nacionalne regulativne organe spodbuja souporaba infrastrukture (med telekomunikacijskimi operaterji in drugimi ponudniki storitev, kot so elektroenergetska podjetja, železnice itd.) za nižje stroške vzpostavljanja širokopasovnih omrežij na oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da imajo številne regije dobre izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi tako pri povečanju digitalne infrastrukture kot tudi pri odpravljanju digitalnega razkoraka, ter poudarja vlogo regionalnih digitalnih vozlišč pri uvajanju digitalizacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | močno poudarja, da bi morale Evropska komisija in države članice izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja decentralizirano delo, s spodbujanjem življenja na podeželju, otokih, v gorskih regijah in območjih z zelo nizko gostoto prebivalstva in razpršenostjo prebivalcev ter pospeševanjem prednosti življenja na teh območjih, kar bi lahko privedlo do bolj okoljsko, družbeno in gospodarsko trajnostnega in cenovno dostopnega življenja, če je poleg drugih osnovnih zahtev zagotovljena digitalna kohezija, kar pomeni, da so v celoti na voljo ključne digitalne storitve; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izpostavlja koristi izmenjave najboljših praks iz vseh evropskih regij glede politik, ki omogočajo vzdržne možnosti decentraliziranega dela, da bo tovrstno delo postalo stalni element na delovnih mestih na način, ki prinaša čim večje gospodarske, družbene in okoljske koristi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih šol, univerz, raziskovalnih centrov ter lokalnih in regionalnih ekosistemov pri sodelovanju v vozliščih za digitalne inovacije ali celo njihovem vodenju, saj ta pogosto niso usklajena z regionalnimi politikami, zaradi česar se pogosto zapravijo obsežna strokovna znanja in umske zmogljivosti; v zvezi s tem je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje bega možganov, pri čemer je decentralizirano delo pod pravičnimi pogoji lahko del rešitve, zlasti za prikrajšana območja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba storiti več, da bi mala in srednja podjetja podprli pri digitalizaciji, saj zaostajajo za večjimi podjetji z več sredstvi, treba pa je razviti tudi nove spretnosti. Znatno je treba zmanjšati upravno breme za dostop do financiranja EU (ne le v zvezi z digitalnimi tehnologijami) za mala in srednja podjetja in zlasti mikropodjetja. Upravne zahteve morajo biti sorazmerne z velikostjo podjetja, pri čemer je treba ob prejemu sredstev EU pravično obravnavati lastnike malih in srednjih podjetij (12). Evropska komisija bi morala pri sedanjih praksah izvesti test za mala in srednja podjetja ter predložiti predloge za zmanjšanje upravnega bremena, zlasti za mikropodjetja (npr. izvzetje iz revizij); |
| --- | --- |

29.

| 30. | dodelitev sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost za digitalne pobude in zlasti mala in srednja podjetja bi bilo treba pozorno spremljati ter oceniti, ali je znesek financiranja, dodeljen malim in srednjim podjetjem, sorazmeren s njihovim prispevkom k nacionalnemu (in regionalnemu) BDP; |
| --- | --- |

30.

E-uprava, digitalna odpornost

| 31. | podpira Evropsko komisijo pri spodbujanju bolj ciljno usmerjenih kampanj ozaveščanja državljanov na obstoječih platformah za e-sodelovanje na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni z bolj usklajenim sodelovanjem z državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predlaga, da države članice namenijo posebna sredstva za razvoj javno-zasebnih partnerstev, kampanje ozaveščanja ter usposabljanje, da bi državljane, zlasti mlajše generacije, podjetja in javni sektor pripravili na spoprijemanje s kibernetsko kriminaliteto kot horizontalnim vprašanjem digitalne preobrazbe. V podporni program financiranja po krizi je treba vključiti tudi naložbe, povezane z digitalnim izobraževanjem, širokopasovno povezljivostjo, nakupom potrebne opreme in usposabljanjem učiteljev za take razmere. Ponovno bi bilo treba ustrezno preučiti tudi upravljanje vsebin v digitalnem izobraževanju, pri tem pa upoštevati izzive in probleme, ki bi jih lahko povzročila uporaba digitalnih spletnih vsebin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaga, naj Evropska komisija in države članice obravnavajo čezmejne regulativne ovire in ovire za interoperabilnost, ki preprečujejo popolno izvajanje digitalnega enotnega trga in ovirajo širjenje podjetij in tehnologij v Evropi. Poleg tega bodo lokalne in regionalne oblasti omogočile opredelitev skupnega modela, na primer s širokopasovno platformo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priporoča, naj bo interoperabilnost regionalnih in lokalnih javnih sistemov IT s sistemi na nacionalni ravni izhodišče za vsakršno digitalno pobudo, zlasti če že obstajajo standardi EU za IKT ali skupne tehnične specifikacije EU. Interoperabilnost bi morala biti vedno povezana s tehnološko nevtralnostjo rešitev in storitev, tudi za preprečevanje vezanosti na ponudnika; poleg tega bi bilo treba izvesti test za mala in srednja podjetja za vsako digitalno javno storitev, ki jim je namenjena; predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti bi morali biti člani ustreznih odborov na nacionalni ravni ter imeti svetovalno vlogo v ključnih pobudah za interoperabilnost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen razpoložljivosti odprtokodne programske opreme in odprtih podatkov javnega sektorja za vse nabore podatkov velike vrednosti, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (13) o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja, kar bi moralo biti tudi digitalna pravica državljanov EU, da se zagotovi njihovo opolnomočenje; spodbujati bi bilo treba tudi ljubiteljsko znanost ter v tem okviru opredeliti ključne skupnosti na ravni EU in jih ustrezno spodbujati, med drugim z zbiranjem lokalnih podatkov za spremljanje digitalne kohezije in priporočil glede tega, kako jo doseči; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v skladu s svojim nedavnim mnenjem o aktu o umetni inteligenci vztraja, da mora Evropska komisija razširiti oceno učinka posledic tehnologij umetne inteligence na državljane, zlasti ranljive skupine, z obvezno vključitvijo lokalnih in regionalnih oblasti in/ali njihovih predstavnikov v posvetovanje in z določitvijo strožjih zahtev glede preglednosti in informacij za tehnologije umetne inteligence z visokim tveganjem (14); |
| --- | --- |

36.

Spremljanje in merjenje digitalnega razkoraka

| 37. | poudarja, da bo Evropska komisija skupaj z državami članicami, Eurostatom, nacionalnimi statističnimi uradi in Skupnim raziskovalnim središčem spodbujala postopno stalno povečevanje geografske razčlenitve obstoječih podatkov in razširila obseg informacij, da bodo ustrezno vključevale vidike digitalnega gospodarstva in digitalne družbe. Evropski odbor regij sodeluje kot ključni akter za sporočanje potreb lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s podatki in informacijami ter ustreznimi orodji za merjenje digitalne zrelosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priporoča, naj se razvije trden in celovit sistem lokalnih kazalnikov digitalizacije za merjenje digitalne zrelosti, ki se bo uporabljal kot podlaga za odločanje, pa tudi kot merilo za določitev sredstev za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v smislu veljavne uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, naj Evropska komisija in Evropski odbor regij sodelujeta, da bi dosegla napredek v smeri digitalnega kompasa, ki konkretno upošteva teritorialno razsežnost. To bo omogočilo prehod od ocene napredka pri doseganju digitalizacije in digitalne preobrazbe v Evropi do razvoja digitalne kohezije na vseh ozemljih. |
| --- | --- |

39.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Letni regionalni in lokalni barometer EU, poglavje IV – Digitalni prehod na lokalni in regionalni ravni, stran 63.

1

(2)  Mnenje Evropskega odbora regij – Digitalna Evropa za vse: uvajanje pametnih in vključujočih rešitev na terenu (UL C 39, 5.2.2020, str. 83).

2

(3)  Susana Fontana, Fabio Bisogni (Fondazione FORMIT), Simona Cavallini, Rossella Soldi (Progress Consulting S.r.l.), Territorial foresight study in addressing the digital divide and promoting digital cohesion (Teritorialna prognostična študija za obravnavo digitalnega razkoraka in spodbujanje digitalne kohezije), 16. maj 2022 (osnutek).

3

Territorial foresight study in addressing the digital divide and promoting digital cohesion

(4)  OECD, Bridging Connectivity Divides (Premoščanje vrzeli pri povezljivosti), OECD Digital Economy Papers, št. 315, OECD Publishing, Pariz, 2021. Na voljo na spletnem naslovu: https://doi.org/10.1787/e38f5db7-en.

4

Bridging Connectivity Divides

(5)  Skupno 17,7 milijona ljudi živi na 362 otokih z več kot 50 prebivalci v 15 evropskih državah; v teh regijah je BDP na prebivalca manj kot 80 % povprečja EU, velik delež teh regij pa se še vedno uvršča v kategorijo manj razvitih regij. (Vir: https://www.regione.sicilia.it/la-regione-informa/estimation-insularity-cost-sicily).

5

(6)  (A9-0144/ 2022-159), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2079(INI)&l=sl.

6

(7)  Vir: Letni regionalni in lokalni barometer EU za leto 2021, poglavje IV – Digitalni prehod na lokalni in regionalni ravni, Stanje digitalne preobrazbe, stran 69.

7

(8)  Konferenca o prihodnosti Evrope, poročilo o končnem izidu, maj 2022, 12. predlog: Okrepitev konkurenčnosti EU in nadaljnja krepitev enotnega trga, ukrep 14, stran 56.

8

(9)  Evropska deklaracija o digitalnih pravicah in načelih, 26. januar 2022.

9

(10)  Glej poročilo mreže RegHub 21st Century Rules for 21st Century Infrastructure – Overcoming obstacles to transport, digital, and green infrastructure deployment (Pravila 21. stoletja za infrastrukturo 21. stoletja: odpravljanje ovir za vzpostavitev prometne, digitalne in zelene infrastrukture), na voljo nahttps://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021 %20century%20rules.pdf.

10

21st Century Rules for 21st Century Infrastructure – Overcoming obstacles to transport, digital, and green infrastructure deployment

(11)  Iclaves & Esade, Study on post-COVID measures to close the digital divide (Študija o ukrepih po pandemiji COVID-19 za premostitev digitalnega razkoraka), končno poročilo, oktober 2021.

11

Study on post-COVID measures to close the digital divide

(12)  Izjava o neposrednih stroških dela za lastnike malih in srednjih podjetij, ki ne prejemajo plače, in druge fizične osebe, ki ne prejemajo plače, temelji na stroških na enoto, enakovrednih plači raziskovalcev (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/common/guidance/unit-cost-decision-sme-owners-natural-persons_en.pdf).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

13

(14)  Mnenje Evropskega odbora regij Evropski pristop k umetni inteligenci – akt o umetni inteligenci (UL C 97, 28.2.2022, str. 60).

14

Evropski pristop k umetni inteligenci – akt o umetni inteligenci

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/45

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji

(2022/C 498/09)

| Poročevalka: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), članica departmajskega sveta, Finistère |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050
  SWD(2022) 24 final
  COM(2022) 34 final |

Poročevalka:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), članica departmajskega sveta, Finistère

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050

SWD(2022) 24 final

COM(2022) 34 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja objavo osmega kohezijskega poročila, v katerem so predstavljene glavne teritorialne spremembe in razlike, s katerimi so se evropske regije soočale v zadnjem desetletju, obenem pa je podlaga za razpravo o prihodnosti kohezije po letu 2027; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se strinja z analizo aktualnega dogajanja v Evropski uniji, ki jo je pripravila Evropska komisija: pandemija COVID-19 ter dejavniki, kot so podnebne spremembe in digitalna hiperpovezljivost, ki jih kohezijsko poročilo označuje za glavne nove trende, so novi vir teritorialnih neenakosti in krepijo nezadovoljstvo v Evropi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da počasno napredovanje procesa konvergence v zadnjih letih kaže zelo različne trende: številne manj razvite regije in regije v prehodu v južni in severozahodni Evropi imajo šibko ali negativno rast. Hkrati so za regionalno rast na vzhodu občasno še vedno značilne velike razlike med regijo glavnega mesta in drugimi regijami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izpostavlja vpliv brexita na evropsko gospodarstvo, zlasti na medregionalno sodelovanje, raziskovalne sisteme in sisteme usposabljanja ter demografijo številnih evropskih regij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je vojna v Ukrajini še dodatno poudarila potrebo po koheziji na evropskih mejah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj začne odprt in strateški razmislek o vlogi kohezijske politike po letu 2027 v okviru vseh evropskih politik; |
| --- | --- |

6.

Kohezijska politika kot dolgoročna razvojna politika

| 7. | meni, da so regionalne razlike, opredeljene v kohezijskem poročilu, jasen dokaz za legitimnost kohezijske politike, kot je opredeljena v Pogodbah, in sicer kot zmanjšanje razlik v blaginji in razvoju med regijami Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zato pozdravlja analizo učinka kohezijske politike v obdobju 2014–2020 na naložbe v vseh regijah Evropske unije, predstavljeno v kohezijskem poročilu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je imela kohezijska politika pogosto ključno vlogo pri ohranjanju zadostne ravni javnih naložb ob znižanju nacionalnih naložb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da se pozitiven učinek naložb, ki jih podpira kohezijska politika, pokaže na dolgi rok, kot je izpostavljeno v poglavju 9 kohezijskega poročila; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja tudi, da posebne ureditve načrtovanja programov kohezijske politike dovoljujejo financiranje nekaterih projektov do tri leta po koncu programskega obdobja, kar onemogoča primerjavo z drugimi evropskimi programi v neposrednem upravljanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja učinkovitost kohezijske politike pri obvladovanju krize zaradi pandemije COVID-19, zlasti z ukrepi prilagodljivosti, ki so se začeli izvajati aprila 2020 (dva svežnja naložbenih pobud v odziv na koronavirus (CRII)); |
| --- | --- |

12.

| 13. | vendar meni, da je izredno pomembno, da kohezijska politika ostane usmerjena v krepitev teritorialne, ekonomske in socialne kohezije v Evropi; |
| --- | --- |

13.

Opredelitev načela „neškodovanja koheziji“

| 14. | se zaveda priložnosti, ki jo pomeni uvedba novega koncepta v kohezijsko poročilo, katerega cilj bi bila razširitev splošnega pristopa kohezijske politike na vse evropske javne politike s teritorialnim učinkom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da ta koncept v celoti podpira pobudo Evropskega odbora regij, katere namen je dokazati, da je ekonomska, socialna in teritorialna kohezija temeljna vrednota Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi lahko ta koncept vsem evropskim politikam omogočil, da upoštevajo raznolikost regionalnih razmer v Evropski uniji, povečajo svojo učinkovitost in izboljšajo prepoznavnost ukrepov EU med državljani; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vendar nasprotuje zelo omejujoči razlagi tega koncepta, v skladu s katero bi se to načelo uporabljalo le za operativne programe, ne pa tudi za partnerske sporazume; vztraja, da mora načelo „neškodovanja koheziji“ veljati za vse evropske politike, da bi se zmanjšal škodljiv učinek nekaterih evropskih politik ali programov na kohezijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira zlasti potrebo, izraženo v kohezijskem poročilu, da bi z mehanizmom za okrevanje in odpornost okrepili kohezijo v Evropi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj v mehanizem za okrevanje in odpornost ter njegovega morebitnega naslednika neposredno vključijo pristop kohezijske politike, ki temelji na upravljanju na več ravneh in partnerstvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poleg tega poudarja, da je treba bolje uskladiti in povečati sinergije med kohezijsko politiko in programom Obzorje Evropa, s čimer bi okrepili inovacije v vseh evropskih regijah ter tako povečali raziskovalne in inovacijske zmogljivosti regij, kar bi EU omogočilo konkuriranje na globalni ravni z naložbami v regionalno odličnost in bi lahko bila rešitev za regije s srednjimi dohodki, ki so se znašle v razvojni pasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | v zvezi s tem opozarja, da je za regije s srednjimi dohodki, ki so se znašle v razvojni pasti, pomembno, da imajo na voljo posebno podporo, bodisi na podlagi dejstva, da spadajo v kategorijo vmesnih regij, bodisi prek lažjega dostopa do instrumentov teritorialnega sodelovanja na področju inovacij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k utrditvi pristopa, ki temelji na strategijah pametne specializacije, da bi na podlagi teritorialnih strategij in okrepljenega teritorialnega sodelovanja okrepili konkurenčnost in inovacijsko okolje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj opredeli koncept „neškodovanja koheziji“, da bi postal pravi mehanizem za oceno učinka evropskih politik na kohezijo v Evropi; predlaga, da se v ta mehanizem vključi preverjanje učinkov ukrepov na podeželje iz sporočila o dolgoročni viziji za podeželska območja EU, da bi se upoštevale posebnosti teh območij; poziva Evropsko komisijo, naj po posvetovanju z Evropskim odborom regij pripravi posebne smernice za izvajanje tega koncepta v praksi, vključno s pripravo zakonodajnega akta; |
| --- | --- |

23.

Kohezijska politika v središču dolgoročne evropske strategije

| 24. | opozarja, da je kohezijska politika sicer v središču uresničevanja evropskega zelenega dogovora in evropskega stebra socialnih pravic, vendar za razliko od kohezijske politike za obdobje 2014–2020, ki je bila neposredno povezana z doseganjem ciljev strategije Evropa 2020, ni povsem vključena v evropsko dolgoročno strategijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zato poziva Evropsko komisijo, naj pripravi novo dolgoročno evropsko strategijo do leta 2030, ki bo povezala zahteve zelenega in digitalnega prehoda ter hkrati okrepila ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo EU; vztraja, da bi morala ta strategija veljati za vse evropske politike in sklade, ki podpirajo naložbe, v skladu z načelom „neškodovanja koheziji“ iz kohezijskega poročila; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje, da ni mehanizma za usklajevanje in povezovanje med mehanizmom za okrevanje in odpornost in kohezijsko politiko ter da obstaja tveganje prekrivanja in učinka izrivanja, ker ni pravega mehanizma za preverjanje dodatnosti financiranja iz mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba evropske naložbene politike izenačiti, da bi preprečili tekmovanje med različnimi evropskimi politikami na lokalni in regionalni ravni, saj pravila o državni pomoči trenutno ovirajo izvajanje kohezijske politike v primerjavi z drugimi politikami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj temeljito razmisli o spremembi evropskega zakonodajnega okvira o državni pomoči, tako da bi za projekte, ki jih podpirajo različni evropski programi in skladi, veljala ista pravila; |
| --- | --- |

28.

Opredelitev boljšega vključevanja kohezijske politike v evropski semester

| 29. | ugotavlja, da kohezijsko poročilo kljub večji vlogi evropskega semestra pri oblikovanju kohezijske politike za programsko obdobje 2021–2027 ne omenja povezave med kohezijsko politiko in okvirom ekonomskega upravljanja EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zadovoljen, da je v poročila za posamezne države iz spomladanskega svežnja evropskega semestra, objavljenega maja 2022, vključen nov oddelek o teritorialnih razlikah, pod pogojem, da bo namenjen izključno krepitvi teritorialne kohezije v Evropi, ne pa uvajanju strukturnih reform, ki so popolnoma ločene od dolgoročnih ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj si v poročilih za posamezne države in z njimi povezanih priporočilih še naprej prizadeva za večjo osredotočenost na izzive na področju teritorialne kohezije, s katerimi se spopadajo evropska območja in regije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k celovitejšemu razmisleku o reformi sedanjega okvira usklajevanja ekonomskih politik, da bi lahko v različne faze evropskega semestra vključili načelo „neškodovanja koheziji“ ter dejavneje vpeli lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | na podlagi osmega kohezijskega poročila ugotavlja, da predstavlja premalo javnih naložb v Evropski uniji prikriti dolg; zato ponavlja svoj pogosto izražen poziv k „zlatemu pravilu sofinanciranja“, na podlagi katerega se odhodki držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za sofinanciranje strukturnih in investicijskih skladov v skladu z veljavnimi omejitvami Unije glede sofinanciranja ne bi smeli šteti med strukturne, javne ali podobne odhodke, ki so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast; poudarja, da so javne naložbe, kot so naložbe v trajnostni zeleni, digitalni in socialni prehod ter ohranjanje evropske konkurenčnosti, pomembne za prihodnje generacije in bi jih bilo zato treba ustrezno obravnavati v okviru javnih naložb, tudi s spremembo evropskih računovodskih pravil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja svoj poziv iz prejšnjih mnenj (1) k oblikovanju kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester. Ta kodeks ravnanja je potreben, da bi postal evropski semester bolj pregleden, vključujoč in demokratičen, z vključitvijo lokalnih in regionalnih oblasti pa tudi učinkovitejši. S tem se povečuje odgovornost na lokalni in regionalni ravni ter tako izboljšuje izvajanje želenih gospodarskih reform v državah članicah; |
| --- | --- |

34.

Na poti k novemu strateškemu okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ...

| 35. | ugotavlja, da je na evropski ravni vidna težnja po povečevanju števila investicijskih skladov, od katerih so nekateri v neposrednem upravljanju, drugi v deljenem upravljanju (kot so evropski strukturni in investicijski skladi – skladi ESI) ali pa ima pri njihovem izvajanju glavno vlogo država (nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost); |
| --- | --- |

35.

| 36. | je zaskrbljen zaradi trenutne težnje po večjem prenosu sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v druge politike ali programe, kot so nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ali programi v neposrednem upravljanju, kot je Obzorje Evropa; zato odločno nasprotuje prenosu sredstev kohezijske politike in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v mehanizem za okrevanje in odpornost: namen mehanizma za okrevanje in odpornost, ki temelji na členu 175 PDEU, je dopolniti prizadevanja kohezijske politike za doseganje ciljev iz člena 174 PDEU in ne obratno; poleg tega opozarja, da kohezijska politika že zdaj pomembno prispeva k zelenim evropskim naložbam in energetski neodvisnosti EU; zato ugotavlja, da ponovna centralizacija evropskih sredstev s prenosom zgoraj omenjenih skladov v mehanizem za okrevanje in odpornost ni upravičena; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da ima ta težnja dvojno škodljivi učinek, saj po eni strani prispeva k manjši učinkovitosti kohezijske politike kot dolgoročne razvojne politike, po drugi strani pa se kohezijska politika obravnava zgolj kot navadna proračunska vrstica v večletnem finančnem okviru Evropske unije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zato poziva Evropsko komisijo, naj pripravi nov strateški okvir za obdobje po letu 2027, ki bo osredotočen na partnerstvo in upravljanje na več ravneh ter bo vseboval splošne določbe za vse investicijske sklade EU s teritorialno razsežnostjo, tj. evropske strukturne in investicijske sklade, morebitni prihodnji socialni sklad za podnebje, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in morebitni prihodnji mehanizem za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zlasti poudarja, da je treba Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ponovno vključiti v ta novi strateški okvir; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva tudi, naj se posebna pozornost nameni prihodnosti Evropskega socialnega sklada (ESS), da bi vključeval večjo teritorialno razsežnost ter da bi se okrepila vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

40.

... katerega cilj bi bila resnična poenostavitev izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ...

| 41. | ugotavlja, da zakonodajni okvir kohezijske politike za obdobje 2021–2027 vsebuje pomembne ukrepe za poenostavitev, kot je razširitev možnosti za poenostavljeno obračunavanje stroškov, ki jih bo treba oceniti po njihovi uporabi pri načrtovanju programov za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vendar opozarja, da se zaradi obsežnejših sredstev ter pravil, rokov in načinov za izvajanje skladov v deljenem upravljanju organi upravljanja skladov, ki so pogosto na regionalni ravni, v zadnjem času soočajo s povečanim upravnim bremenom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da to obsežno upravno breme povzroča zamude pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so pogosto v pristojnosti regij, kar v očeh evropskih državljanov spodkopava podobo kohezijske politike kot učinkovite naložbene politike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da imajo regije ključno vlogo pri odpravljanju razdrobljenosti pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter pri njihovem povezovanju s potrebami na lokalni in regionalni ravni, da se ustrezno podprejo teritorialne razvojne strategije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj začne proces dolgoročnega razmisleka, ki bo vključeval organe upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov na regionalni ravni, tako da bi poenostavili pravila upravljanja, nadzora in revizije, kar bi pripeljalo do resnične reforme ob pripravi zakonodajnega svežnja kohezijske politike za obdobje po letu 2027; |
| --- | --- |

45.

| 46. | da bi bili evropski strukturni in investicijski skladi ponovno zanimivi za nosilce projektov, ponavlja svojo poziv, naj se med Evropsko komisijo in organi upravljanja kohezijske politike sklene pogodba o zaupanju, da bi se lahko za programe, ki bodo imeli v programskem obdobju 2021–2027 zelo nizko preostalo stopnjo napak, v naslednjem programskem obdobju uporabljala poenostavljena pravila upravljanja, nadzora in revizije; |
| --- | --- |

46.

... in ki bi v ospredje postavil resnično, na zaupanju temelječe partnerstvo z regijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ...

| 47. | ugotavlja, da je kohezijska politika za obdobje 2021–2027 nekoliko centralizirana, načelo partnerstva in vloga regionalnih oblasti pri določanju naložbenih potreb v operativnih programih pa sta nekoliko postavljena v ozadje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja namero iz kohezijskega poročila, da se okrepita upravljanje na več ravneh in načelo partnerstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podpira nedavno predstavljeno pobudo za evropsko skupnost dobrih praks v zvezi s partnerstvom v obdobju 2021–2027, ki bi morala privesti do znatnih izboljšav evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja edinstveni pristop kohezijske politike, v skladu s katerim operativni programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov izhajajo iz analize teritorialnih potreb, opredeljenih na lokalni ravni, ter sledijo popolnoma participativnemu in demokratičnemu procesu, v nasprotju s tem pa so bili nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v veliki meri zasnovani brez sodelovanja regij; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zato poziva Komisijo, naj prizna vlogo regij pri upravljanju strukturnih in investicijskih skladov ter okrepi zakonodajne določbe, povezane s partnerstvom, zlasti za obdobje po letu 2027; |
| --- | --- |

51.

Kohezijska politika kot sredstvo za zaustavitev demografskega upada na oddaljenih, podeželskih in gorskih območjih

| 52. | izraža zaskrbljenost zaradi vse starejšega prebivalstva, upadanja rodnosti in zmanjševanja števila prebivalcev na oddaljenih območjih, zlasti na podeželju in gorskih območjih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da gospodarske in družbene motnje, ki sta jih nazadnje povzročila pandemija COVID-19 in konflikt v Ukrajini, vplivajo na prihodnje možnosti mladih; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba opredeliti strategijo EU za demografijo in pri tem upoštevati zlasti priložnosti, ki jih ponujajo zakoniti migracijski tokovi znotraj Unije, hkrati pa okrepiti usklajevanje na področju nezakonitega priseljevanja ter beguncem zagotoviti podporo in zaščito; |
| --- | --- |

54.

Močna osredotočenost kohezijske politike na regije s stalnimi geografskimi ovirami

| 55. | obžaluje, da kohezijsko poročilo le površno obravnava izzive, s katerimi se spopadajo regije s stalnimi geografskimi ovirami in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva, naj se pri vsakem projektu reform, ki zadeva prihodnost kohezijske politike, posebna pozornost nameni regijam s stalnimi geografskimi ovirami, opredeljenim v členu 174 PDEU, zlasti otoškim, redko poseljenim, čezmejnim in gorskim regijam, ter najbolj oddaljenim regijam; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja pomembno delo, ki ga je opravil Evropski parlament v zvezi z vprašanjem otoške kohezije, in priznava pomen pakta za evropske otoke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | v zvezi s podeželskimi območji je zadovoljen, da kohezijsko poročilo priznava potencialno negativen vpliv demografskega prehoda na kohezijo v Evropi; zato poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnosti okrepi financiranje in instrumente kohezijske politike ter strateške načrte skupne kmetijske politike, zlasti z minimalnimi pragovi, ob upoštevanju deleža prebivalstva in ozemlja podeželskih območij v EU, za regije, opredeljene v členu 174, ter sodelovanje med mestnimi in podeželskimi območji, od katerih ima vsako primerjalne in dopolnilne prednosti, da se zagotovi skladen teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hkrati poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo metropolitanska območja pri zagotavljanju skladnega razvoja s porazdelitvijo bogastva in koristi na določenem območju ter ustvarjanjem učinkovitejših povezav med mesti in podeželjem; ponovno poudarja, da BDP na prebivalca ne odraža celotne slike o njihovi stopnji razvoja, in priporoča uporabo metodologije indeksa družbenega napredka za opredelitev najbolj perečih izzivov v metropolitanskih regijah, ki jih je treba financirati s sredstvi kohezijske politike (2); |
| --- | --- |

59.

Okrepitev teritorialnega sodelovanja

| 60. | opozarja, da se je proračun, namenjen komponenti teritorialnega sodelovanja kohezijske politike, v obdobju 2021–2027 glede na predhodno obdobje precej zmanjšal, kar ogroža zmožnost EU za obravnavanje pomembnih izzivov, povezanih s kohezijo, na čezmejnih območjih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja dejstvo, da je v kohezijskem poročilu omenjena krepitev čezmejnega in medregionalnega sodelovanja; poziva, naj se vse večja potreba po krepitvi kohezije, ohranitvi obstoječih mehanizmov sodelovanja med regijami Evropske unije in odzivanju na nove izzive pri sodelovanju, ki se pojavljajo v sedanjih razmerah, v celoti odrazi v prihodnji kohezijski politiki za obdobje po letu 2027. |
| --- | --- |

61.

| 62. | obžaluje, da je to zmanjšanje najbolj prizadelo regije, navedene v členu 174 PDEU, ki morajo zaradi svojih naravnih in stalnih ovir še posebej okrepiti teritorialno, ekonomsko in socialno kohezijo z drugimi regijami Evropske unije. |
| --- | --- |

62.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mnenje Odbora regij – Načrt okrevanja za Evropo kot odziv na pandemijo COVID-19: mehanizem za okrevanje in odpornost ter instrument za tehnično podporo (UL C 440, 18.12.2020, str. 160).

1

Mnenje Odbora regij – Evropski semester in kohezijska politika: prilagajanje strukturnih reform dolgoročnim naložbam (UL C 275, 14.8.2019, str. 1).

Mnenje Odbora regij – Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti (UL C 306, 15.9.2017, str. 24).

(2)  Mnenje Evropskega odbora regij – Izzivi metropolitanskih regij in njihovo mesto v kohezijski politiki po letu 2020 (UL C 79, 10.3.2020, str. 8).

2

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/51

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Poti do uspeha v šoli

(2022/C 498/10)

| Poročevalka: | Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), članica lokalne skupščine: mestni svet, Kuldīga |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog priporočila Sveta o poteh do uspeha v šoli
  COM(2022) 316 |

Poročevalka:

Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), članica lokalne skupščine: mestni svet, Kuldīga

Referenčni dokument:

Predlog priporočila Sveta o poteh do uspeha v šoli

COM(2022) 316

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog priporočila Sveta o poteh do uspeha v šoli

COM(2022) 316

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (2) | Evropska komisija je 30. septembra 2020 sprejela sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je vključevanje navedeno kot ena od njegovih šestih razsežnosti (1). Svet je 18. februarja 2021 sprejel Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(2)

Evropska komisija je 30. septembra 2020 sprejela sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je vključevanje navedeno kot ena od njegovih šestih razsežnosti (1). Svet je 18. februarja 2021 sprejel Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2).

| (2) | Evropska komisija je 30. septembra 2020 sprejela sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je vključevanje navedeno kot ena od njegovih šestih razsežnosti (1). Svet je 18. februarja 2021 sprejel Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2).
  Evropski odbor regij pa je 19. marca 2021 sprejel mnenje o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025

   (3)

  . |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija je 30. septembra 2020 sprejela sporočilo o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem je vključevanje navedeno kot ena od njegovih šestih razsežnosti (1). Svet je 18. februarja 2021 sprejel Resolucijo Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2).
  Evropski odbor regij pa je 19. marca 2021 sprejel mnenje o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025

   (3)

  .

Obrazložitev

Predlagamo, da se doda sklic na mnenje OR o sporočilu Evropske komisije o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 5

(Nova uvodna izjava)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V končnem poročilu Konference o prihodnosti Evrope je EU pozvana, naj zagotovi, da bodo lahko vsi državljani izkoristili prednosti digitalizacije; v ta namen jih mora opremiti s potrebnimi digitalnimi spretnostmi in jim dati ustrezne možnosti

   (1)

  . Evropska komisija namerava pripraviti predlog priporočila za izboljšanje ponudbe digitalnih znanj in spretnosti v izobraževanju in usposabljanju ter predlog priporočila o evropskem potrdilu o digitalnih znanjih in spretnostih

   (2)

  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V končnem poročilu Konference o prihodnosti Evrope je EU pozvana, naj zagotovi, da bodo lahko vsi državljani izkoristili prednosti digitalizacije; v ta namen jih mora opremiti s potrebnimi digitalnimi spretnostmi in jim dati ustrezne možnosti

   (1)

  . Evropska komisija namerava pripraviti predlog priporočila za izboljšanje ponudbe digitalnih znanj in spretnosti v izobraževanju in usposabljanju ter predlog priporočila o evropskem potrdilu o digitalnih znanjih in spretnostih

   (2)

  .

Obrazložitev

Poudariti je treba, kako pomembno je izkoristiti prednosti digitalizacije, za kar je treba vsem državljanom dati na voljo potrebne spretnosti in možnosti.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (25) | Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni
  in šolski
  ). Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(25)

Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni
  in šolski
  ). Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1).

| (25) | Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (
  evropski,
  nacionalni, regionalni
  in
  lokalni
  ravni ter na ravni šol
  )
  v skladu z načelom upravljanja na več ravneh
  . Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1). |
| --- | --- |

(25)

Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (
  evropski,
  nacionalni, regionalni
  in
  lokalni
  ravni ter na ravni šol
  )
  v skladu z načelom upravljanja na več ravneh
  . Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1).

Obrazložitev

Izobraževanje in usposabljanje bi se izboljšala, če bi se uporabljali načela in postopki upravljanja na več ravneh, kot je opisano v resoluciji Odbora regij o Listini o upravljanju na več ravneh v Evropi (1).

Predlog spremembe 4

Točka 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali še okrepijo integrirano in celovito strategijo za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi učne rezultate ločili od socialno-ekonomskega statusa, spodbujali vključevanje v izobraževanju (vključno z obravnavanjem segregacije v izobraževanju) ter dodatno zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja in poduspešnost pri osnovnih znanjih in spretnostih, kot je predlagano v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti v šoli kot ključnemu elementu šolskega uspeha. Takšna strategija bi morala vključevati preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru jamstva za mlade), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi rešitvami za učence, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so učenci s prikrajšanim socialno-ekonomskim, migrantskim – vključno z begunskim – ali romskim ozadjem, učenci z vidnimi ali nevidnimi posebnimi potrebami, učenci s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami). Takšna strategija bi morala temeljiti tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike ter ravni upravljanja in izobraževanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja
  in
  ocenjevanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali še okrepijo integrirano in celovito strategijo za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi učne rezultate ločili od socialno-ekonomskega statusa, spodbujali vključevanje v izobraževanju (vključno z obravnavanjem segregacije v izobraževanju) ter dodatno zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja in poduspešnost pri osnovnih znanjih in spretnostih, kot je predlagano v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti v šoli kot ključnemu elementu šolskega uspeha. Takšna strategija bi morala vključevati preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru jamstva za mlade), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi rešitvami za učence, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so učenci s prikrajšanim socialno-ekonomskim, migrantskim – vključno z begunskim – ali romskim ozadjem, učenci z vidnimi ali nevidnimi posebnimi potrebami, učenci s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami). Takšna strategija bi morala temeljiti tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike ter ravni upravljanja in izobraževanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja
  in
  ocenjevanja.

| 1. | do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali še okrepijo integrirano in celovito strategijo za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja
  ter ob upoštevanju decentraliziranih sistemov
  , da bi učne rezultate ločili od socialno-ekonomskega statusa, spodbujali vključevanje v izobraževanju (vključno z obravnavanjem segregacije v izobraževanju) ter dodatno zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja in poduspešnost pri osnovnih znanjih in spretnostih, kot je predlagano v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti
  ter okoljskim in zdravstvenim razmeram
  v šoli
  in njeni okolici
  kot ključnemu elementu šolskega uspeha. Takšna strategija bi morala vključevati
  ukrepe za načrtovanje ter
  preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru jamstva za mlade), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi rešitvami za učence, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so učenci s prikrajšanim socialno-ekonomskim, migrantskim – vključno z begunskim – ali romskim ozadjem, učenci z vidnimi ali nevidnimi posebnimi potrebami, učenci s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami). Takšna strategija bi morala temeljiti tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike ter ravni upravljanja in izobraževanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja, ocenjevanja
  in spremljanja
  ; |
| --- | --- |

1.

do leta 2025 na ustrezni ravni razvijejo ali še okrepijo integrirano in celovito strategijo za uspeh v šoli v skladu s strukturo svojih sistemov izobraževanja in usposabljanja
  ter ob upoštevanju decentraliziranih sistemov
  , da bi učne rezultate ločili od socialno-ekonomskega statusa, spodbujali vključevanje v izobraževanju (vključno z obravnavanjem segregacije v izobraževanju) ter dodatno zmanjšali zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja in poduspešnost pri osnovnih znanjih in spretnostih, kot je predlagano v okviru politike v Prilogi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dobrobiti
  ter okoljskim in zdravstvenim razmeram
  v šoli
  in njeni okolici
  kot ključnemu elementu šolskega uspeha. Takšna strategija bi morala vključevati
  ukrepe za načrtovanje ter
  preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe (vključno z ukrepi, ponujenimi v okviru jamstva za mlade), temeljiti na dokazih ter splošne ukrepe kombinirati s ciljno usmerjenimi in/ali individualiziranimi rešitvami za učence, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo v vključujočih okoljih (kot so učenci s prikrajšanim socialno-ekonomskim, migrantskim – vključno z begunskim – ali romskim ozadjem, učenci z vidnimi ali nevidnimi posebnimi potrebami, učenci s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali duševnimi težavami). Takšna strategija bi morala temeljiti tudi na strukturiranem sodelovanju med akterji, ki predstavljajo različna področja politike ter ravni upravljanja in izobraževanja, morala bi biti upravičena do ustreznega financiranja, prav tako bi jo moral spremljati jasen načrt izvajanja, ocenjevanja
  in spremljanja
  ;

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri uresničevanju vizije evropskega izobraževalnega prostora, saj imajo neposredne in zelo tesne vezi s skupnostmi, ki naj bi izvajale izobraževalne politike, opredeljene na evropski ravni, in na katere imajo te politike neposreden učinek (2).

Predlog spremembe 5

Točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | v okviru integrirane in celovite strategije kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predstavljeni v okviru politike v Prilogi, za podporo: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

v okviru integrirane in celovite strategije kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predstavljeni v okviru politike v Prilogi, za podporo:

| 3. | v okviru integrirane
  , vključujoče
  in celovite strategije kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predstavljeni v okviru politike v Prilogi, za podporo: |
| --- | --- |

3.

v okviru integrirane
  , vključujoče
  in celovite strategije kombinirajo preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe, kot so tisti, predstavljeni v okviru politike v Prilogi, za podporo:

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 6

Točka 3.3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.3 | šolam pri razvijanju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, pri katerem vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učenci, starši in družine ter lokalna skupnost) ter zunanji deležniki dejavno in sodelovalno sodelujejo pri spodbujanju učnega uspeha za vse učence; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.3

šolam pri razvijanju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, pri katerem vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učenci, starši in družine ter lokalna skupnost) ter zunanji deležniki dejavno in sodelovalno sodelujejo pri spodbujanju učnega uspeha za vse učence;

| 3.3 | šolam pri razvijanju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, pri katerem vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učenci, starši in družine ter lokalna skupnost
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  ) ter zunanji deležniki dejavno in sodelovalno sodelujejo pri spodbujanju učnega uspeha za vse učence; |
| --- | --- |

3.3

šolam pri razvijanju „vsešolskega pristopa“ k uspehu v šoli, pri katerem vsi člani šolske skupnosti (vodstveni delavci šol, učitelji, mentorji in drugo pedagoško osebje, učenci, starši in družine ter lokalna skupnost
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  ) ter zunanji deležniki dejavno in sodelovalno sodelujejo pri spodbujanju učnega uspeha za vse učence;

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti so pristojne za šole in spodbujajo razvoj „vsešolskih pristopov“, med drugim z uporabo zasnove četverne vijačnice, modela sodelovanja, pri katerem je – poleg zainteresiranih strani iz javnega in zasebnega sektorja ter znanosti – velik poudarek tudi na ljudeh in njihovih potrebah.

Predlog spremembe 7

Točka 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | optimizirajo uporabo nacionalnih
  in
  EU virov za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire za povečanje vključenosti, enakosti in dobrobiti v izobraževanju, med drugim sredstev in strokovnega znanja EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da bo uporaba sredstev skladna s splošno strategijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

optimizirajo uporabo nacionalnih
  in
  EU virov za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire za povečanje vključenosti, enakosti in dobrobiti v izobraževanju, med drugim sredstev in strokovnega znanja EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da bo uporaba sredstev skladna s splošno strategijo;

| 4. | optimizirajo uporabo nacionalnih
  , lokalnih in regionalnih virov ter
  EU virov za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire za povečanje vključenosti, enakosti in dobrobiti v izobraževanju, med drugim sredstev in strokovnega znanja EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da bo uporaba sredstev skladna s splošno strategijo; |
| --- | --- |

4.

optimizirajo uporabo nacionalnih
  , lokalnih in regionalnih virov ter
  EU virov za naložbe v infrastrukturo, usposabljanje, orodja in vire za povečanje vključenosti, enakosti in dobrobiti v izobraževanju, med drugim sredstev in strokovnega znanja EU za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja, pedagogiko in oblikovanje zdravih učnih okolij, zlasti programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj, programa Digitalna Evropa, programa Obzorje Evropa, Instrumenta za tehnično podporo, Sklada za azil, migracije in vključevanje itd., ter poskrbijo, da bo uporaba sredstev skladna s splošno strategijo;

Obrazložitev

Predlagamo, da se doda lokalna in regionalna raven.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Posebna vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 1. | meni, da kakovostni in vključujoči sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki so enako dostopni za vse, ne glede na osebne značilnosti, družinsko ozadje ter kulturni in družbeno-gospodarski položaj, utirajo ne le poti do uspeha, temveč tudi našo skupno pot do socialne kohezije in bolj trajnostnega gospodarstva v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zelo ceni „vsešolski pristop“, ki ga spodbuja Evropska komisija in vključuje lokalne ter regionalne oblasti. To je pomemben pogoj za reformo politike izobraževanja in usposabljanja ter za uresničitev ključnih ciljev evropskega sodelovanja na tem področju, kot sta zmanjšanje deleža učencev s slabimi učnimi dosežki pri osnovnih znanjih ter preprečevanje zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da se ukrepi za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja (3) pogosto izvajajo na lokalni in regionalni ravni, kar omogoča okoliščinam prilagojeno obravnavanje problemov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je treba dobrobit učencev in šolskega osebja v šolah spodbujati z zmanjšanjem vrzeli v izobraževanju med oddaljenimi in podeželskimi območji ter mesti, pa tudi z zmanjšanjem razlik med posameznimi izobraževalnimi ustanovami. Ta cilj je mogoče doseči le z ustreznim financiranjem za spodbujanje socialne in teritorialne kohezije ter sprejemanja odločitev, ki temelji na podatkih; v vsakem primeru je kakovost decentraliziranega izobraževalnega sistema mogoče izboljšati le s celovitim in ne zgolj proračunskim pristopom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen zbiranja in analize podatkov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, s čimer se lahko odkrijejo skupne težnje, ki vplivajo na zgodnjo opustitev šolanja, in predlagajo rešitve za obravnavo izzivov na podlagi krajevnega pristopa. V Latviji, na primer, je bilo na nacionalni ravni razvito interaktivno orodje za zbiranje informacij o učencih od trenutka dalje, ko učitelj ugotovi, da obstaja tveganje opustitve šolanja. S tem orodjem se tako na lokalni in regionalni ravni zbirajo obsežni statistični podatki o vzrokih in težnjah pri opuščanju šolanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se bolj upošteva dobra praksa na lokalni in regionalni ravni za razvoj visokoučinkovitega digitalnega izobraževalnega sistema in spodbujanje trajnostnega digitalnega prehoda, da se podpre kakovostno in vključujoče izobraževanje za vse ter poveča digitalna kohezija, s čimer se zmanjšajo teritorialne razlike. Francoska regija Île-de-France je na primer za prilagoditev razmeram, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, razvila brezplačno platformo za učenje jezikov QIOZ; |
| --- | --- |

6.

Posledice krize za izobraževalne sisteme

| 7. | opozarja, da se je število mladih, ki opustijo šolanje, v zadnjih desetih letih nenehno zmanjševalo, vendar obstaja bojazen, da bo pandemija ta pozitivni razvoj znova ustavila (4). To kažejo ugotovitve o rezultatih v šolskem letu 2021/2022 in njihovi povezavi z omejitvami zaradi COVID-19. V belgijskih regijah Valonija in Bruselj se je na primer število učencev, ki opustijo šolanje, povečalo za 28 %, zlasti v srednješolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva, naj se upoštevajo posledice pandemije COVID-19 za duševno in fizično zdravje učencev ter njihovo splošno dobrobit, pa tudi dejstvo, da se je motivacija za učenje zaradi te krize zmanjšala tudi med tistimi skupinami učencev, ki pred tem niso bili izpostavljeni tveganju zgodnje opustitve šolanja; hkrati je treba upoštevati, da je kriza nesorazmerno močno prizadela učence iz ranljivih in prikrajšanih skupin. Zato poziva k inovativnim motivacijskim dejavnostim za otroke, ki so uspešni pri učenju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k socialno vključujočemu in s psihološkega vidika prilagojenemu izobraževanju vseh šoloobveznih ukrajinskih otrok, ki zaradi vojne v Ukrajini prebivajo v državah članicah EU. Poleg tega poziva k prilagojenim in premišljenim programom za učenje jezika (kakršne ponuja na primer regija Flandrija v Belgiji (5)), namenjenim otrokom, ki ne znajo jezika zadevne države članice EU, da bi se spodbudilo njihovo vključevanje in izboljšali rezultati; |
| --- | --- |

9.

Sklepne ugotovitve

| 10. | se strinja z ugotovitvami iz neodvisne ocene (6) izvajanja priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (7), ki so pokazale, da je sodelovanje na različnih ravneh upravljanja (evropski, nacionalni, regionalni in lokalni) še vedno omejeno in razdrobljeno. To je eno od področij, na katerih so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo problema zgodnjega opuščanja šolanja, zlasti s sodelovanjem med inovacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri vzpostavljanju in posodabljanju izobraževalnih ustanov, spodbujanju enakih možnosti za vse ter oblikovanju varnega, vključujočega in učinkovitega učnega okolja, pri čemer morajo pozornost nameniti tudi vse večjemu ustrahovanju in spletnemu nadlegovanju. Poudarja, da je treba zaradi posledic ruske vojne proti Ukrajini, energetske krize in močno naraščajoče inflacije za nacionalne in lokalne proračune ter za ohranitev kakovosti sedanje izobraževalne infrastrukture dolgoročno podpreti občinske projekte za posodobitev učnega okolja s sredstvi iz strukturnih skladov EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k odzivu na sedanje izzive, ki bo temeljil na „vsešolskem pristopu“, kamor med drugim sodita generacijska pomladitev učnega osebja in priprava obsežnih motivacijskih programov za učitelje in šolsko osebje. Primeri takšnih programov so že na voljo v nekaterih lokalnih in regionalnih oblasteh, med drugim štipendije za študente v zadnjih letnikih pedagoških fakultet, zlasti prihodnje učitelje naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ali učitelje za področje poklicnega svetovanja (psihologe, socialne pedagoge ipd.). Hkrati je treba še naprej spodbujati programe za nadaljnje izobraževanje in izpopolnjevanje učnega osebja, po potrebi pa tudi programe za njihovo preusposabljanje. |
| --- | --- |

12.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2020) 625 final.

1

(2)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

2

(1)  COM(2020) 625 final.

1

(2)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

2

(3)  

  UL C 175, 7.6.2021, str. 6.

3

UL C 175, 7.6.2021, str. 6.

(1)  
  Konferenca o prihodnosti Evrope – Poročilo o končnem izidu, maj 2022, predlog 32 (str. 81).

1

Konferenca o prihodnosti Evrope – Poročilo o končnem izidu, maj 2022, predlog 32 (str. 81).

(2)  
  COM(2022) 404 final.

2

COM(2022) 404 final.

(1)  Glej opredelitev v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

1

(1)  Glej opredelitev v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

1

(1)  UL C 174, 7.6.2014, str. 1.

1

(2)  Mnenje Evropskega odbora regij – Uresničitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (UL C 175, 7.5.2021, str. 6).

2

(3)  Kazalnik EU, imenovan „zgodnje opuščanje izobraževanja in usposabljanja“ (ELET), meri delež mladih v starosti od 18 do 24 let z doseženo največ nižjo sekundarno izobrazbo, ki niso več vključeni v formalno ali neformalno izobraževanje in usposabljanje.

3

(4)  Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo: Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021 – Povzetek, Urad za publikacije Evropske unije, 2021 (https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/32aebf22-57db-11ec-91ac-01aa75ed71a1).

4

Pregled izobraževanja in usposabljanja 2021 – Povzetek,

(5)  Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN – Sprejemni program za tujegovoreče otroke).

5

Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen

(6)  Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo (2019), V. Donlevy, L. Day, M. Andriescu in P. Downes: Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Ocena izvajanja priporočila Sveta o politikah za zmanjševanje osipa iz leta 2011: končno poročilo), Urad za publikacije Evropske unije.

6

Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(7)  UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

7

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

151. plenarno zasedanje OR, 11. 10. 2022–12. 10. 2022

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/57

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke v Evropski uniji (revidirano)

(2022/C 498/11)

| Poročevalka: | Martine PINVILLE (FR/PES), članica regionalnega sveta, Nova Akvitanija |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754
  COM(2022) 174 final |

Poročevalka:

Martine PINVILLE (FR/PES), članica regionalnega sveta, Nova Akvitanija

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754

COM(2022) 174 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754

COM(2022) 174 final

2022/0115 (COD)

Predlog spremembe 1

Člen 2

(Nov člen)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Cilji




  Ta uredba določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena obrtnih in industrijskih izdelkov, katerih kakovost, sloves ali druge značilnosti so povezani z njihovim geografskim poreklom, s čimer se zagotovi naslednje:










  a) | proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, da bi se lahko odzvali na družbene zahteve po pristnih izdelkih z dediščinsko vrednostjo iz trajnostne proizvodnje z njenimi tremi razsežnostmi – gospodarsko, okoljsko in družbeno –, ter za delovanje na trgu; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilji

Ta uredba določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena obrtnih in industrijskih izdelkov, katerih kakovost, sloves ali druge značilnosti so povezani z njihovim geografskim poreklom, s čimer se zagotovi naslednje:

a)

proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, da bi se lahko odzvali na družbene zahteve po pristnih izdelkih z dediščinsko vrednostjo iz trajnostne proizvodnje z njenimi tremi razsežnostmi – gospodarsko, okoljsko in družbeno –, ter za delovanje na trgu;

| b) | poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi; |
| --- | --- |

b)

poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi;

| c) | potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih izdelkov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem trgovanju; |
| --- | --- |

c)

potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih izdelkov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem trgovanju;

| d) | enostavna in učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustrezne zaščite pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

d)

enostavna in učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustrezne zaščite pravic intelektualne lastnine;

| e) | učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji ter pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga in |
| --- | --- |

e)

učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji ter pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga in

| f) | lokalni gospodarski razvoj, ki zagotavlja zaščito znanja in izkušenj ter skupne dediščine. |
| --- | --- |

f)

lokalni gospodarski razvoj, ki zagotavlja zaščito znanja in izkušenj ter skupne dediščine.

Obrazložitev

Z vključitvijo tega člena se zagotovijo vzporednice z uredbo o geografskih označbah za kmetijske proizvode in poudari, da ne gre zgolj za orodje intelektualne lastnine, temveč dejansko za orodje javne politike.

Predlog spremembe 2

Člen 3

(Nova prva točka)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | „geografska označba“ za obrtni ali industrijski izdelek je ime, ki opredeljuje izdelek:










  i) | ki izvira iz določenega kraja, regije ali države; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„geografska označba“ za obrtni ali industrijski izdelek je ime, ki opredeljuje izdelek:

i)

ki izvira iz določenega kraja, regije ali države;

| ii) | katerega posebno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskem poreklu, in |
| --- | --- |

ii)

katerega posebno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskem poreklu, in

| iii) | katerega najmanj ena proizvodna faza poteka na opredeljenem geografskem območju; |
| --- | --- |

iii)

katerega najmanj ena proizvodna faza poteka na opredeljenem geografskem območju;

Obrazložitev

V tem členu je nujno navesti opredelitev geografskih označb za industrijske in obrtne izdelke (primerljivo z označbami za kmetijske proizvode).

Predlog spremembe 3

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 5




  Zahteve za geografsko označbo




  Da bi bilo ime obrtnega in industrijskega izdelka upravičeno do zaščite z geografsko označbo, mora izdelek izpolnjevati naslednje zahteve:










  (a) | izdelek izvira iz posebnega kraja, regije ali države; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5

Zahteve za geografsko označbo

Da bi bilo ime obrtnega in industrijskega izdelka upravičeno do zaščite z geografsko označbo, mora izdelek izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)

izdelek izvira iz posebnega kraja, regije ali države;

| (b) | njegovo posebno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu in |
| --- | --- |

(b)

njegovo posebno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu in

| (c) | najmanj ena proizvodna faza izdelka poteka na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

najmanj ena proizvodna faza izdelka poteka na opredeljenem geografskem območju.

Obrazložitev

Obrazložitev

Na podlagi predloga spremembe člena 3.

Predlog spremembe 4

Predlog spremembe 4

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži
  le
  skupina proizvajalcev
  izdelka
  (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni subjekti lahko pomagajo pri pripravi zahtevka in pri povezanem postopku. | 1.   Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži skupina proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni subjekti lahko pomagajo pri pripravi zahtevka in pri povezanem postopku. |
| 2.   Organ, ki ga imenuje država članica, se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če za zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo. V primeru takega zastopanja se v zahtevku iz člena 11(3) navedejo razlogi za takšno zastopanje. | 2.   Organ, ki ga imenuje država članica,
  vključno z regionalno ali lokalno oblastjo,
  se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če za zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo. V primeru takega zastopanja se v zahtevku iz člena 11(3) navedejo razlogi za takšno zastopanje. |
| 3.   En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: | 3.   En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: |
| (a) | zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za registracijo geografske označbe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži
  le
  skupina proizvajalcev
  izdelka
  (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni subjekti lahko pomagajo pri pripravi zahtevka in pri povezanem postopku.

1.   Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži skupina proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni subjekti lahko pomagajo pri pripravi zahtevka in pri povezanem postopku.

2.   Organ, ki ga imenuje država članica, se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če za zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo. V primeru takega zastopanja se v zahtevku iz člena 11(3) navedejo razlogi za takšno zastopanje.

2.   Organ, ki ga imenuje država članica,
  vključno z regionalno ali lokalno oblastjo,
  se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če za zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo. V primeru takega zastopanja se v zahtevku iz člena 11(3) navedejo razlogi za takšno zastopanje.

3.   En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

3.   En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za registracijo geografske označbe;

| (a) | zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za registracijo geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za registracijo geografske označbe;

| (b) | zadevno geografsko območje je opredeljeno z naravnimi značilnostmi brez sklicevanja na zemljiške meje in ima značilnosti, ki se znatno razlikujejo od značilnosti sosednjih območij, ali pa se značilnosti izdelka razlikujejo od značilnosti izdelkov s sosednjih območij
  . |
| --- | --- |

(b)

zadevno geografsko območje je opredeljeno z naravnimi značilnostmi brez sklicevanja na zemljiške meje in ima značilnosti, ki se znatno razlikujejo od značilnosti sosednjih območij, ali pa se značilnosti izdelka razlikujejo od značilnosti izdelkov s sosednjih območij
  .

zadevno geografsko območje je opredeljeno z naravnimi značilnostmi brez sklicevanja na zemljiške meje in ima značilnosti, ki se znatno razlikujejo od značilnosti sosednjih območij, ali pa se značilnosti izdelka razlikujejo od značilnosti izdelkov s sosednjih območij

| (b) | dostop do geografske označbe ostane odprt za vse nove proizvajalce, ki upoštevajo specifikacijo izdelka za geografske označbe
  . |
| --- | --- |

(b)

dostop do geografske označbe ostane odprt za vse nove proizvajalce, ki upoštevajo specifikacijo izdelka za geografske označbe
  .

dostop do geografske označbe ostane odprt za vse nove proizvajalce, ki upoštevajo specifikacijo izdelka za geografske označbe

Obrazložitev

Obrazložitev

Vložnik zahtevka za geografsko označbo ni nujno skupina proizvajalcev, zato je treba zagotoviti večjo prožnost ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki v nekaterih državah to vlogo že imajo, omogočiti, da se obravnavajo kot vložnice. [Op. prev.: Drugi del obrazložitve se nanaša le na besedilo v francoskem izvirniku in ne zadeva slovenske različice.]

Predlog spremembe 5

Predlog spremembe 5

Člen 7(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Obrtni in industrijski izdelki, katerih imena so registrirana kot geografska označba, morajo biti v skladu s specifikacijo izdelka, ki vključuje vsaj: | 1.   Obrtni in industrijski izdelki, katerih imena so registrirana kot geografska označba, morajo biti v skladu s specifikacijo izdelka, ki vključuje vsaj
  naslednje objektivne in nediskriminatorne elemente
  : |
| (a) | ime, ki se zaščiti kot geografska označba, ki je lahko geografsko ime kraja proizvodnje posebnega izdelka
  ali
  ime, ki se uporablja v trgovini ali v splošnem jeziku za opis posebnega izdelka na opredeljenem geografskem območju; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Obrtni in industrijski izdelki, katerih imena so registrirana kot geografska označba, morajo biti v skladu s specifikacijo izdelka, ki vključuje vsaj:

1.   Obrtni in industrijski izdelki, katerih imena so registrirana kot geografska označba, morajo biti v skladu s specifikacijo izdelka, ki vključuje vsaj
  naslednje objektivne in nediskriminatorne elemente
  :

(a)

ime, ki se zaščiti kot geografska označba, ki je lahko geografsko ime kraja proizvodnje posebnega izdelka
  ali
  ime, ki se uporablja v trgovini ali v splošnem jeziku za opis posebnega izdelka na opredeljenem geografskem območju;

ali

| (a) | ime, ki se zaščiti kot geografska označba, ki je lahko geografsko ime kraja proizvodnje posebnega izdelka
  in
  ime, ki se uporablja v trgovini ali v splošnem jeziku za opis posebnega izdelka na opredeljenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki se zaščiti kot geografska označba, ki je lahko geografsko ime kraja proizvodnje posebnega izdelka
  in
  ime, ki se uporablja v trgovini ali v splošnem jeziku za opis posebnega izdelka na opredeljenem geografskem območju;

in

| b
  ) | opis izdelka, po potrebi vključno s surovinami; |
| --- | --- |

b
  )

b

opis izdelka, po potrebi vključno s surovinami;

| b) | vrsto izdelka ali izdelkov, ki so zajeti z imenom; |
| --- | --- |

b)

b)

vrsto izdelka ali izdelkov, ki so zajeti z imenom;

vrsto izdelka ali izdelkov, ki so zajeti z imenom;

| c
  ) | specifikacijo opredeljenega geografskega območja, ki ustvarja povezavo iz točke (g); |
| --- | --- |

c
  )

c

specifikacijo opredeljenega geografskega območja, ki ustvarja povezavo iz točke (g);

| c
  ) | opis izdelka, po potrebi vključno s surovinami; |
| --- | --- |

c
  )

c

opis izdelka, po potrebi vključno s surovinami;

| d
  ) | dokaz, da izdelek izvira z opredeljenega geografskega območja iz člena 5, točka (c); |
| --- | --- |

d
  )

d

dokaz, da izdelek izvira z opredeljenega geografskega območja iz člena 5, točka (c);

| d
  ) | specifikacijo opredeljenega geografskega območja, ki ustvarja povezavo iz točke (g); |
| --- | --- |

d
  )

d

specifikacijo opredeljenega geografskega območja, ki ustvarja povezavo iz točke (g);

| e
  ) | opis metode proizvodnje ali pridobivanja izdelka, in kadar je to primerno, tradicionalnih metod in posebnih postopkov, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

e
  )

e

opis metode proizvodnje ali pridobivanja izdelka, in kadar je to primerno, tradicionalnih metod in posebnih postopkov, ki se uporabljajo;

| e
  ) | dokaz, da izdelek izvira z opredeljenega geografskega območja iz člena 5, točka (c); |
| --- | --- |

e
  )

e

dokaz, da izdelek izvira z opredeljenega geografskega območja iz člena 5, točka (c);

| f
  ) | informacije o pakiranju, kadar tako določi skupina proizvajalcev vložnica in za posamezni izdelek zadostno utemelji, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije, zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega pretoka storitev; |
| --- | --- |

f
  )

f

informacije o pakiranju, kadar tako določi skupina proizvajalcev vložnica in za posamezni izdelek zadostno utemelji, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije, zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega pretoka storitev;

| f
  ) | opis metode proizvodnje ali pridobivanja izdelka, in kadar je to primerno, tradicionalnih metod in posebnih postopkov, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

f
  )

f

opis metode proizvodnje ali pridobivanja izdelka, in kadar je to primerno, tradicionalnih metod in posebnih postopkov, ki se uporabljajo;

| g
  ) | podrobnosti, ki pokažejo povezavo med posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo izdelka in geografskim poreklom iz člena 5, točka (b); |
| --- | --- |

g
  )

g

podrobnosti, ki pokažejo povezavo med posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo izdelka in geografskim poreklom iz člena 5, točka (b);

| g
  ) | informacije o pakiranju, kadar tako določi skupina proizvajalcev vložnica in za posamezni izdelek zadostno utemelji, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije, zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega pretoka storitev; |
| --- | --- |

g
  )

g

informacije o pakiranju, kadar tako določi skupina proizvajalcev vložnica in za posamezni izdelek zadostno utemelji, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije, zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega pretoka storitev;

| h
  ) | vsa posebna pravila o označevanju zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

h
  )

h

vsa posebna pravila o označevanju zadevnega izdelka;

| h
  ) | podrobnosti, ki pokažejo povezavo med posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo izdelka in geografskim poreklom iz člena 5, točka (b); |
| --- | --- |

h
  )

h

podrobnosti, ki pokažejo povezavo med posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo izdelka in geografskim poreklom iz člena 5, točka (b);

| i
  ) | druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali skupina proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju tega, da morajo biti take zahteve objektivne, nediskriminatorne in skladne s pravom Unije. |
| --- | --- |

i
  )

i

druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali skupina proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju tega, da morajo biti take zahteve objektivne, nediskriminatorne in skladne s pravom Unije.

| i) | vsa posebna pravila o označevanju zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

i)

vsa posebna pravila o označevanju zadevnega izdelka;

| j) | pristojni organ za nadzor izdelka; |
| --- | --- |

j)

j)

pristojni organ za nadzor izdelka;

pristojni organ za nadzor izdelka;

| k
  ) | druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali skupina proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju tega, da morajo biti take zahteve objektivne, nediskriminatorne in skladne s pravom Unije. |
| --- | --- |

k
  )

k

druge veljavne zahteve, kadar jih določijo države članice ali skupina proizvajalcev, če je primerno, ob upoštevanju tega, da morajo biti take zahteve objektivne, nediskriminatorne in skladne s pravom Unije.

Obrazložitev

Obrazložitev

| — | Preprečiti je treba priznanje novega imena, ki ni povezano z lokalno dediščino ali prakso akterjev na tem ozemlju, saj je geografska označba neoprijemljiv dediščinski element, katerega veljavnost se ocenjuje glede na prakso in njegovo uporabo. |
| --- | --- |

—

Preprečiti je treba priznanje novega imena, ki ni povezano z lokalno dediščino ali prakso akterjev na tem ozemlju, saj je geografska označba neoprijemljiv dediščinski element, katerega veljavnost se ocenjuje glede na prakso in njegovo uporabo.

| — | Specifikacija izdelka mora biti natančnejša in vsebovati njegovo opredelitev kot pri geografskih označbah za kmetijske proizvode: merilo „vrsta izdelka“ je del te opredelitve in podrobneje določa družino izdelkov, kot so keramika, porcelan, naravni kamen itd. |
| --- | --- |

—

Specifikacija izdelka mora biti natančnejša in vsebovati njegovo opredelitev kot pri geografskih označbah za kmetijske proizvode: merilo „vrsta izdelka“ je del te opredelitve in podrobneje določa družino izdelkov, kot so keramika, porcelan, naravni kamen itd.

Predlog spremembe 6

Predlog spremembe 6

Člen 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Enotni dokument vsebuje:






  (a) | naslednje glavne točke specifikacije izdelka, in sicer:






  (i) | ime; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Enotni dokument vsebuje:

(a)

naslednje glavne točke specifikacije izdelka, in sicer:

(i)

ime;

| (ii
  ) | opis izdelka, po potrebi vključno s posebnimi pravili o pakiranju in označevanju; |
| --- | --- |

(ii
  )

opis izdelka, po potrebi vključno s posebnimi pravili o pakiranju in označevanju;

| (iii
  ) | jedrnato opredelitev geografskega območja; |
| --- | --- |

(iii
  )

jedrnato opredelitev geografskega območja;

1.   Enotni dokument vsebuje:

| (a) | naslednje glavne točke specifikacije izdelka, in sicer:






  (i) | ime; |
| --- | --- | --- |

(a)

naslednje glavne točke specifikacije izdelka, in sicer:

(i)

ime;

| (ii) | vrsto izdelka; |
| --- | --- |

(ii)

vrsto izdelka;

| (iii
  ) | opis izdelka, po potrebi vključno s posebnimi pravili o pakiranju in označevanju
  , ter glavne faze postopka proizvodnje
  ; |
| --- | --- |

(iii
  )

opis izdelka, po potrebi vključno s posebnimi pravili o pakiranju in označevanju
  , ter glavne faze postopka proizvodnje
  ;

| (iv
  ) | jedrnato opredelitev geografskega območja; |
| --- | --- |

(iv
  )

jedrnato opredelitev geografskega območja;

Obrazložitev

Obrazložitev

Enotni dokument je povzetek specifikacije izdelka in EUIPO (Urad Evropske unije za intelektualno lastnino) ga uporabi kot podlago pri ocenjevanju zahtevkov za pridobitev geografske označbe. Vanj je torej treba vključiti osnovne in ustrezne informacije, potrebne za oceno zahtevka na ravni EU, pri čemer sta vrsta izdelka in postopek proizvodnje izdelka nujna elementa za dobro razumevanje zahtevka za priznanje geografske označbe in oceno njegove upravičenosti glede na zahtevana merila.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Člen 22(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Ob ugovoru se ime, za katero je bil vložen zahtevek za registracijo, ne registrira, če: | 2.   Ob ugovoru se ime, za katero je bil vložen zahtevek za registracijo, ne registrira, če: |
| (a) | predlagana geografska označba ne izpolnjuje zahtev za zaščito iz te uredbe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Ob ugovoru se ime, za katero je bil vložen zahtevek za registracijo, ne registrira, če:

2.   Ob ugovoru se ime, za katero je bil vložen zahtevek za registracijo, ne registrira, če:

(a)

predlagana geografska označba ne izpolnjuje zahtev za zaščito iz te uredbe;

| (a) | predlagana geografska označba ne izpolnjuje zahtev za zaščito iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

predlagana geografska označba ne izpolnjuje zahtev za zaščito iz te uredbe;

| (b) | bi bila registracija predlagane geografske označbe v nasprotju s členi 37, 38 ali 39; |
| --- | --- |

(b)

bi bila registracija predlagane geografske označbe v nasprotju s členi 37, 38 ali 39;

| (b) | bi bila registracija predlagane geografske označbe v nasprotju s členi
  35,
  37, 38 ali 39; |
| --- | --- |

(b)

bi bila registracija predlagane geografske označbe v nasprotju s členi
  35,
  37, 38 ali 39;

35,

| (c) | bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj izdelkov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave iz člena 18(3). |
| --- | --- |

(c)

bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj izdelkov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave iz člena 18(3).

| (c) | bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj izdelkov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave iz člena 18(3). |
| --- | --- |

(c)

bi registracija predlagane geografske označbe ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj izdelkov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave iz člena 18(3).

Obrazložitev

Obrazložitev

Vključitev sklica na člen 35 omogoča, da se v primeru ugovora uporabijo vse pravne podlage za zaščito geografske označbe. Namen je okrepiti zaščito že priznanih geografskih označb in preprečiti vlaganje zahtevkov za konkurenčne/nelegitimne geografske označbe.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 23

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.
     
  Urad se lahko odloči podaljšati prehodno obdobje iz odstavka 1 do 15 let ali dovoli nadaljnjo uporabo do 15 let, če se poleg tega izkaže, da:










  (a) | se je ime na označbi iz odstavka 1 stalno in pošteno zakonito uporabljalo že najmanj 25 let pred vložitvijo zahtevka za registracijo zadevne geografske označbe pri Uradu; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.
     
  Urad se lahko odloči podaljšati prehodno obdobje iz odstavka 1 do 15 let ali dovoli nadaljnjo uporabo do 15 let, če se poleg tega izkaže, da:

(a)

se je ime na označbi iz odstavka 1 stalno in pošteno zakonito uporabljalo že najmanj 25 let pred vložitvijo zahtevka za registracijo zadevne geografske označbe pri Uradu;

| (b) | namen uporabe imena na označbi iz odstavka 1 v nobenem trenutku ni bil izkoriščati sloves imena izdelka, registriranega kot geografska označba, in |
| --- | --- |

(b)

namen uporabe imena na označbi iz odstavka 1 v nobenem trenutku ni bil izkoriščati sloves imena izdelka, registriranega kot geografska označba, in

| (c) | potrošniki niso bili ali niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla izdelka. |
| --- | --- |

(c)

potrošniki niso bili ali niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla izdelka.

5.   Za premagovanje začasnih težav pri doseganju dolgoročnega cilja, s katerim se zagotovi, da vsi proizvajalci izdelka z geografsko označbo na zadevnem območju upoštevajo zadevno specifikacijo izdelka, lahko država članica odobri prehodno obdobje za uskladitev do
  10
  let z učinkom od datuma vložitve zahtevka pri Uradu, če so zadevni gospodarski subjekti zakonito tržili zadevne izdelke z neprekinjeno uporabo zadevnih imen vsaj pet let pred vložitvijo zahtevka pri organih zadevne države članice in če so se na to sklicevali v nacionalnem postopku ugovora iz člena 13.

5.   Za premagovanje začasnih težav pri doseganju dolgoročnega cilja, s katerim se zagotovi, da vsi proizvajalci izdelka z geografsko označbo na zadevnem območju upoštevajo zadevno specifikacijo izdelka, lahko država članica odobri prehodno obdobje za uskladitev do
  pet
  let z učinkom od datuma vložitve zahtevka pri Uradu, če so zadevni gospodarski subjekti zakonito tržili zadevne izdelke z neprekinjeno uporabo zadevnih imen vsaj pet let pred vložitvijo zahtevka pri organih zadevne države članice in če so se na to sklicevali v nacionalnem postopku ugovora iz člena 13.

Obrazložitev

Obrazložitev

Prehodna obdobja je treba skrajšati, da ne oslabijo zaščite geografskih označb ali legitimirajo obstoječih zlorab.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 26(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Urad z začetkom veljavnosti odločitve o registraciji zaščitene geografske označbe v register Unije za geografske označbe obrtnih in industrijskih izdelkov vnese naslednje podatke: | 3.   Urad z začetkom veljavnosti odločitve o registraciji zaščitene geografske označbe v register Unije za geografske označbe obrtnih in industrijskih izdelkov vnese naslednje podatke: |
| (a) | registrirano
  ime
  izdelka; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Urad z začetkom veljavnosti odločitve o registraciji zaščitene geografske označbe v register Unije za geografske označbe obrtnih in industrijskih izdelkov vnese naslednje podatke:

3.   Urad z začetkom veljavnosti odločitve o registraciji zaščitene geografske označbe v register Unije za geografske označbe obrtnih in industrijskih izdelkov vnese naslednje podatke:

(a)

registrirano
  ime
  izdelka;

ime

| (b) | razred
  izdelka; |
| --- | --- |

(b)

razred
  izdelka;

razred

| (
  c
  ) | sklic na instrument za registracijo imena; |
| --- | --- |

(
  c
  )

c

sklic na instrument za registracijo imena;

| (
  d
  ) | navedbo države ali držav porekla. |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

navedbo države ali držav porekla.

| (a) | registrirano
  zaščiteno geografsko označbo
  izdelka; |
| --- | --- |

(a)

registrirano
  zaščiteno geografsko označbo
  izdelka;

zaščiteno geografsko označbo

| (b) | vrsto
  izdelka; |
| --- | --- |

(b)

vrsto
  izdelka;

vrsto

| (c) | upravičence do uporabe zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(c)

(c)

upravičence do uporabe zaščitene geografske označbe;

upravičence do uporabe zaščitene geografske označbe;

| (
  d
  ) | sklic na instrument za registracijo imena; |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

sklic na instrument za registracijo imena;

| (
  e
  ) | navedbo države ali držav porekla. |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

navedbo države ali držav porekla.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pojasnitev.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 29(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Urad se na lastno pobudo ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice, tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe s pravnim interesom lahko odloči, da prekliče registracijo geografske označbe v naslednjih primerih: | 1.   Urad se na lastno pobudo ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice, tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe s pravnim interesom lahko odloči, da prekliče registracijo geografske označbe v naslednjih primerih: |
| (a) | kadar ni več mogoče zagotoviti upoštevanja zahtev iz specifikacije izdelka; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Urad se na lastno pobudo ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice, tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe s pravnim interesom lahko odloči, da prekliče registracijo geografske označbe v naslednjih primerih:

1.   Urad se na lastno pobudo ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice, tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe s pravnim interesom lahko odloči, da prekliče registracijo geografske označbe v naslednjih primerih:

(a)

kadar ni več mogoče zagotoviti upoštevanja zahtev iz specifikacije izdelka;

| (b) | kadar v obdobju vsaj
  sedmih
  zaporednih let na trg ni bil dan noben izdelek z geografsko označbo. |
| --- | --- |

(b)

kadar v obdobju vsaj
  sedmih
  zaporednih let na trg ni bil dan noben izdelek z geografsko označbo.

sedmih

| (a) | kadar ni več mogoče zagotoviti upoštevanja zahtev iz specifikacije izdelka; |
| --- | --- |

(a)

kadar ni več mogoče zagotoviti upoštevanja zahtev iz specifikacije izdelka;

| (b) | kadar v obdobju vsaj
  deset
  zaporednih let na trg ni bil dan noben izdelek z geografsko označbo. |
| --- | --- |

(b)

kadar v obdobju vsaj
  deset
  zaporednih let na trg ni bil dan noben izdelek z geografsko označbo.

deset

Obrazložitev

Obrazložitev

Zdi se, da je sedem let precej naključno določen rok. Glede na morebitne težave v dobavnih verigah in možnosti za odprodajo zalog bi bilo treba določiti daljši rok.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 33(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Svetovalni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in predstavnik Komisije ter njihovi namestniki. | 5.   Svetovalni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice, predstavnik Komisije
  in priznan neodvisen strokovnjak za vrsto zadevnega izdelka oziroma izdelkov, po potrebi vključno s predstavnikom regionalnih ali lokalnih oblasti,
  ter njihovi namestniki. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Svetovalni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in predstavnik Komisije ter njihovi namestniki.

5.   Svetovalni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice, predstavnik Komisije
  in priznan neodvisen strokovnjak za vrsto zadevnega izdelka oziroma izdelkov, po potrebi vključno s predstavnikom regionalnih ali lokalnih oblasti,
  ter njihovi namestniki.

Obrazložitev

Obrazložitev

Sestava svetovalnega odbora bi morala ostati prožna in omogočati imenovanje neodvisnih strokovnjakov, katerih strokovno znanje bi lahko pomagalo uradu EUIPO pri ocenjevanju zahtevkov.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 44(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Pri označevanju
  in
  v oglaševalskem gradivu obrtnih in industrijskih izdelkov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod geografsko označbo, se
  lahko prikaže
  simbol Unije iz odstavka 1. Geografska označba je v istem vidnem polju kot simbol Unije. | 2.   Pri označevanju
  ter
  v oglaševalskem
  in komunikacijskem
  gradivu obrtnih in industrijskih izdelkov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod geografsko označbo, se
  mora prikazati
  simbol Unije iz odstavka 1. Geografska označba je v istem vidnem polju kot simbol Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Pri označevanju
  in
  v oglaševalskem gradivu obrtnih in industrijskih izdelkov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod geografsko označbo, se
  lahko prikaže
  simbol Unije iz odstavka 1. Geografska označba je v istem vidnem polju kot simbol Unije.

2.   Pri označevanju
  ter
  v oglaševalskem
  in komunikacijskem
  gradivu obrtnih in industrijskih izdelkov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod geografsko označbo, se
  mora prikazati
  simbol Unije iz odstavka 1. Geografska označba je v istem vidnem polju kot simbol Unije.

Obrazložitev

Obrazložitev

Obvezna uporaba evropskega logotipa je bistvenega pomena, da lahko potrošniki ali stranke prepoznajo oziroma opredelijo te izdelke. Ker označevanje ni primerno za vse geografske označbe za industrijske in obrtne izdelke, je ustrezneje govoriti o „komunikacijskem gradivu“.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 50(2), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | pooblaščeni organ za certificiranje izdelkov: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

pooblaščeni organ za certificiranje izdelkov:

| (b) | pooblaščeni organ za certificiranje izdelkov
  ali fizična oseba
  : |
| --- | --- |

(b)

pooblaščeni organ za certificiranje izdelkov
  ali fizična oseba
  :

ali fizična oseba

| | (i) | ima strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora; |
| --- | --- | --- |

(i)

ima strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora;

| (ii) | ima dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja; |
| --- | --- |

(ii)

ima dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja;

| (iii) | je nepristranski in ni v nikakršnem nasprotju interesov, zlasti pa ni v položaju, ki bi lahko neposredno ali posredno vplival na nepristranskost njegovega strokovnega ravnanja, kar zadeva izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora, in |
| --- | --- |

(iii)

je nepristranski in ni v nikakršnem nasprotju interesov, zlasti pa ni v položaju, ki bi lahko neposredno ali posredno vplival na nepristranskost njegovega strokovnega ravnanja, kar zadeva izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora, in

| (iv) | ima zadostna pooblastila za izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora,
  ter |
| --- | --- |

(iv)

ima zadostna pooblastila za izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora,
  ter

ter

| | (i) | ima strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora
  , tudi na področju poslovnega računovodstva
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

ima strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora
  , tudi na področju poslovnega računovodstva
  ;

, tudi na področju poslovnega računovodstva

| (ii) | ima dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja; |
| --- | --- |

(ii)

ima dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja;

| (iii) | je nepristranski in ni v nikakršnem nasprotju interesov, zlasti pa ni v položaju, ki bi lahko neposredno ali posredno vplival na nepristranskost njegovega strokovnega ravnanja, kar zadeva izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora, in |
| --- | --- |

(iii)

je nepristranski in ni v nikakršnem nasprotju interesov, zlasti pa ni v položaju, ki bi lahko neposredno ali posredno vplival na nepristranskost njegovega strokovnega ravnanja, kar zadeva izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora, in

| (iv) | ima zadostna pooblastila za izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora, |
| --- | --- |

(iv)

ima zadostna pooblastila za izvajanje nanj prenesenih nalog uradnega nadzora,

| c) | fizične osebe, na katere se prenese naloga uradnega nadzora:










  i) | imajo strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

fizične osebe, na katere se prenese naloga uradnega nadzora:

fizične osebe, na katere se prenese naloga uradnega nadzora:

i)

i)

imajo strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora;

imajo strokovno znanje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora;

| ii) | so ustrezno usposobljene in imajo ustrezne izkušnje; |
| --- | --- |

ii)

ii)

so ustrezno usposobljene in imajo ustrezne izkušnje;

so ustrezno usposobljene in imajo ustrezne izkušnje;

| iii) | delujejo nepristransko in niso v nikakršnem nasprotju interesov, kar zadeva izvajanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora, ter |
| --- | --- |

iii)

iii)

delujejo nepristransko in niso v nikakršnem nasprotju interesov, kar zadeva izvajanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora, ter

delujejo nepristransko in niso v nikakršnem nasprotju interesov, kar zadeva izvajanje nanje prenesenih nalog uradnega nadzora, ter

Obrazložitev

Obrazložitev

Med zahtevami za organe in fizične osebe, na katere se prenese naloga uradnega nadzora, ne bi smelo biti razlik.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja predlog Evropske komisije, ki je odgovor na jasne zahteve evropskih lokalnih in regionalnih oblasti. Te lahko z geografsko označbo za industrijske in obrtne izdelke zaščitijo dediščino, ohranijo dodano vrednost in delovna mesta na svojem območju ter okrepijo njegovo identiteto; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Evropske komisije, ki je odgovor na jasne zahteve evropskih lokalnih in regionalnih oblasti. Te lahko z geografsko označbo za industrijske in obrtne izdelke zaščitijo dediščino, ohranijo dodano vrednost in delovna mesta na svojem območju ter okrepijo njegovo identiteto;

| 2. | opozarja, da je Evropski odbor regij v mnenju iz oktobra 2021 pozval k vzpostavitvi sistema za zaščito geografskih označb za industrijske in obrtne izdelke, da bi Evropska unija dobila celosten pravni okvir za geografske označbe, ki bi zagotavljal enako raven zaščite ne glede na naravo teh označb; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je Evropski odbor regij v mnenju iz oktobra 2021 pozval k vzpostavitvi sistema za zaščito geografskih označb za industrijske in obrtne izdelke, da bi Evropska unija dobila celosten pravni okvir za geografske označbe, ki bi zagotavljal enako raven zaščite ne glede na naravo teh označb;

| 3. | pozdravlja, da so se pri tem predlogu upoštevale izkušnje z geografskimi označbami za kmetijske in agroživilske proizvode ter da bo poudarek na usklajenem pristopu med različnimi sistemi; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da so se pri tem predlogu upoštevale izkušnje z geografskimi označbami za kmetijske in agroživilske proizvode ter da bo poudarek na usklajenem pristopu med različnimi sistemi;

| 4. | ponovno poziva, naj se vzpostavi trden mehanizem za usklajevanje med ustreznimi službami Evropske komisije in Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), da bi bila sistema skladna; |
| --- | --- |

4.

ponovno poziva, naj se vzpostavi trden mehanizem za usklajevanje med ustreznimi službami Evropske komisije in Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), da bi bila sistema skladna;

| 5. | priporoča, naj se pristojnosti EUIPO za preverjanje geografskih označb jasno opredelijo v pravnem aktu, da bo lahko pravočasno razvil strokovno znanje, potrebno za ocenjevanje zahtevkov in njihove upravičenosti glede na zahtevana merila; |
| --- | --- |

5.

priporoča, naj se pristojnosti EUIPO za preverjanje geografskih označb jasno opredelijo v pravnem aktu, da bo lahko pravočasno razvil strokovno znanje, potrebno za ocenjevanje zahtevkov in njihove upravičenosti glede na zahtevana merila;

| 6. | poudarja, da je treba vzpostaviti skupni register geografskih označb, da bi potrošnikom, proizvajalcem, državam ter lokalnim in regionalnim oblastem olajšali dostop do informacij; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba vzpostaviti skupni register geografskih označb, da bi potrošnikom, proizvajalcem, državam ter lokalnim in regionalnim oblastem olajšali dostop do informacij;

| 7. | kljub temu sozakonodajalca opozarja na posebnosti in raznolikost izdelkov in sistemov, ki so obravnavani v tem predlogu, v primerjavi s kmetijskimi proizvodi ter poziva, naj se nameni pozornost temu, da bo to dosledno upoštevano v celotnem predlogu; |
| --- | --- |

7.

kljub temu sozakonodajalca opozarja na posebnosti in raznolikost izdelkov in sistemov, ki so obravnavani v tem predlogu, v primerjavi s kmetijskimi proizvodi ter poziva, naj se nameni pozornost temu, da bo to dosledno upoštevano v celotnem predlogu;

| 8. | ugotavlja, da predlagana opredelitev „obrtnih izdelkov“ ne ustreza praksi v nekaterih državah članicah, in zato poziva Evropsko unijo, naj sprejme opredelitev, ki bo zajela obstoječe proizvodne postopke v EU, tako popolnoma ročne kot mehanske in mešane; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da predlagana opredelitev „obrtnih izdelkov“ ne ustreza praksi v nekaterih državah članicah, in zato poziva Evropsko unijo, naj sprejme opredelitev, ki bo zajela obstoječe proizvodne postopke v EU, tako popolnoma ročne kot mehanske in mešane;

| 9. | opozarja, kako pomembno je vprašanje inovacij in raziskav, ki jih specifikacije izdelka in preozke razlage pojmov „tradicija“ in „tradicionalen“ ne smejo ovirati; |
| --- | --- |

9.

opozarja, kako pomembno je vprašanje inovacij in raziskav, ki jih specifikacije izdelka in preozke razlage pojmov „tradicija“ in „tradicionalen“ ne smejo ovirati;

| 10. | poudarja, da je treba v posebnih in utemeljenih primerih zahtevek za registracijo geografske označbe dodeliti regionalni ali lokalni oblasti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba v posebnih in utemeljenih primerih zahtevek za registracijo geografske označbe dodeliti regionalni ali lokalni oblasti;

| 11. | opozarja, da številne med njimi že pomagajo sektorjem, tako pri strukturiranju in pripravi geografskih označb za industrijske in obrtne izdelke kot pri izvedbi in njihovi promociji; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da številne med njimi že pomagajo sektorjem, tako pri strukturiranju in pripravi geografskih označb za industrijske in obrtne izdelke kot pri izvedbi in njihovi promociji;

| 12. | je seznanjen s postopkom neposredne registracije in poziva, naj se pri vseh postopkih zagotovi enaka obravnava, najsi imajo nacionalno fazo registracije ali ne; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen s postopkom neposredne registracije in poziva, naj se pri vseh postopkih zagotovi enaka obravnava, najsi imajo nacionalno fazo registracije ali ne;

| 13. | opozarja na potrebo po izvajanju verodostojnega nadzora, da bi proizvajalci upoštevali specifikacijo izdelka ter da bi se zagotovila varnost in zaupanje potrošnikov; ponavlja, da je treba dati prednost zunanjemu nadzoru, da se zagotovi zanesljiv in neodvisen nadzor po sprejemljivih cenah; |
| --- | --- |

13.

opozarja na potrebo po izvajanju verodostojnega nadzora, da bi proizvajalci upoštevali specifikacijo izdelka ter da bi se zagotovila varnost in zaupanje potrošnikov; ponavlja, da je treba dati prednost zunanjemu nadzoru, da se zagotovi zanesljiv in neodvisen nadzor po sprejemljivih cenah;

| 14. | zato ima pomisleke glede nadzora, ki bi temeljil na samoizjavi, kot je predlagala Evropska komisija, ker ne zagotavlja dovolj jamstev za ta nadzor in bi lahko povzročil odstopanja, ki bi lahko škodila verodostojnosti mehanizma; |
| --- | --- |

14.

zato ima pomisleke glede nadzora, ki bi temeljil na samoizjavi, kot je predlagala Evropska komisija, ker ne zagotavlja dovolj jamstev za ta nadzor in bi lahko povzročil odstopanja, ki bi lahko škodila verodostojnosti mehanizma;

| 15. | poudarja, da je treba izbrati podoben pristop kot pri geografskih označbah za kmetijske in agroživilske proizvode, ki je preizkušen, da bi uskladili sistema; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba izbrati podoben pristop kot pri geografskih označbah za kmetijske in agroživilske proizvode, ki je preizkušen, da bi uskladili sistema;

| 16. | ponavlja, da mora biti postopek registracije časovno omejen, in zato priporoča zlasti določitev najdaljšega trajanja odločitve o nacionalnem in evropskem postopku; |
| --- | --- |

16.

ponavlja, da mora biti postopek registracije časovno omejen, in zato priporoča zlasti določitev najdaljšega trajanja odločitve o nacionalnem in evropskem postopku;

| 17. | poudarja, da stroški, zlasti stroški v zvezi s pritožbami, kot je pristojbina za pritožbo, ne smejo biti diskriminatorni, tako da jih bo vsak imetnik geografske označbe lahko plačal; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da stroški, zlasti stroški v zvezi s pritožbami, kot je pristojbina za pritožbo, ne smejo biti diskriminatorni, tako da jih bo vsak imetnik geografske označbe lahko plačal;

| 18. | poudarja, da je treba na evropski ravni predlagati ukrepe za podporo pri certifikaciji, organiziranju strokovnjakov in obveščanju o geografskih označbah za industrijske in obrtne izdelke ter njihovi promociji. Ti podporni ukrepi bodo spodbudili uvajanje sistema v EU, zaradi česar se bodo na posameznih območjih lahko ohranile in razvijale gospodarske dejavnosti, ki jih ne bo mogoče preseliti; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba na evropski ravni predlagati ukrepe za podporo pri certifikaciji, organiziranju strokovnjakov in obveščanju o geografskih označbah za industrijske in obrtne izdelke ter njihovi promociji. Ti podporni ukrepi bodo spodbudili uvajanje sistema v EU, zaradi česar se bodo na posameznih območjih lahko ohranile in razvijale gospodarske dejavnosti, ki jih ne bo mogoče preseliti;

| 19. | se strinja z analizo Komisije glede spoštovanja načela subsidiarnosti v okviru tega predloga. Pravzaprav je njegov namen oblikovati učinkovit notranji trg za geografske označbe za industrijske in obrtne izdelke, katerih zaščita je v deljeni pristojnosti EU in držav članic. Države članice same ne morejo doseči tega cilja zaradi številnih različnih pravil, ki so bila oblikovana na nacionalni ravni in niso vzajemno priznana. Ohranitev zgolj nacionalnih pristopov bi povzročila pravno negotovost za proizvajalce, preprečila preglednost trga za potrošnike, vplivala na trgovino znotraj Unije in omogočila neenako konkurenco pri trženju izdelkov, zaščitenih z geografsko označbo. Predlog Komisije torej predstavlja pravo evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

19.

se strinja z analizo Komisije glede spoštovanja načela subsidiarnosti v okviru tega predloga. Pravzaprav je njegov namen oblikovati učinkovit notranji trg za geografske označbe za industrijske in obrtne izdelke, katerih zaščita je v deljeni pristojnosti EU in držav članic. Države članice same ne morejo doseči tega cilja zaradi številnih različnih pravil, ki so bila oblikovana na nacionalni ravni in niso vzajemno priznana. Ohranitev zgolj nacionalnih pristopov bi povzročila pravno negotovost za proizvajalce, preprečila preglednost trga za potrošnike, vplivala na trgovino znotraj Unije in omogočila neenako konkurenco pri trženju izdelkov, zaščitenih z geografsko označbo. Predlog Komisije torej predstavlja pravo evropsko dodano vrednost.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/68

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T)

(2022/C 498/12)

| Poročevalka: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), članica regionalnega sveta, Nova Akvitanija |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013
  COM(2021) 812 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Akcijski načrt za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza
  COM(2021) 810 final
  Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013
  COM(2022) 384 final |

Poročevalka:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), članica regionalnega sveta, Nova Akvitanija

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Akcijski načrt za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza

COM(2021) 810 final

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013

COM(2022) 384 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (4) | Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) [...] z dne [...] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(4)

Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) [...] z dne [...] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost.

| (4) | Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza
  v vseh regijah v EU
  bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) [...] z dne [...] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

(4)

Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza
  v vseh regijah v EU
  bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) [...] z dne [...] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost.

Obrazložitev

V prehod je treba vključiti vse regije v Evropski uniji.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (16) | V fazi načrtovanja in izgradnje projektov
  bi bilo
  treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(16)

V fazi načrtovanja in izgradnje projektov
  bi bilo
  treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva.

| (16) | V fazi načrtovanja in izgradnje projektov
  je
  treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva. |
| --- | --- |

(16)

V fazi načrtovanja in izgradnje projektov
  je
  treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva.

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi morajo biti polno vključeni v pripravo projektov. Pogojnik zato ni ustrezen.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 52

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (52) | Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(52)

Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore.

| (52) | Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore.
  Evropska komisija spodbuja izmenjave med vozlišči v okviru forumov za koridorje, da bi dopolnila podporo, ki jo zagotavljajo nacionalni programi podpore. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore.
  Evropska komisija spodbuja izmenjave med vozlišči v okviru forumov za koridorje, da bi dopolnila podporo, ki jo zagotavljajo nacionalni programi podpore.

Obrazložitev

Evropska komisija mora podpreti lokalne organe, ki nimajo izkušenj z razvojem načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, zlasti z olajšanjem izmenjave izkušenj.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 66

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (66) | Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(66)

Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov.

| (66) | Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov.
  Poleg tega bi moral spodbujati vzpostavitev integriranih upravljavskih struktur, namenjenih pospešitvi izvajanja čezmejnih odsekov, kot so na primer evropska združenja za teritorialno sodelovanje. Evropska komisija in države članice se pri odločanju o vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja posvetujejo z regijami in temi deležniki. |
| --- | --- |

(66)

Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov.
  Poleg tega bi moral spodbujati vzpostavitev integriranih upravljavskih struktur, namenjenih pospešitvi izvajanja čezmejnih odsekov, kot so na primer evropska združenja za teritorialno sodelovanje. Evropska komisija in države članice se pri odločanju o vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja posvetujejo z regijami in temi deležniki.

Obrazložitev

Integrirane upravljavske strukture, kot so evropska združenja za teritorialno sodelovanje, so pokazale, da lahko prispevajo k reševanju izzivov, ki se pojavljajo na področju čezmejnega sodelovanja, zlasti pri uresničevanju čezmejnih odsekov TEN-T, kar bi bilo treba v Uredbi navesti.

Predlog spremembe 5

Člen 3, točka (f)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (f) | „urbano vozlišče“ pomeni mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(f)

„urbano vozlišče“ pomeni mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

| (f) | „urbano vozlišče“ pomeni
  funkcionalno
  mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; |
| --- | --- |

(f)

„urbano vozlišče“ pomeni
  funkcionalno
  mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

Obrazložitev

Funkcionalno mestno območje bolje odraža povezan prometni sistem mesta in njegovega območja dnevnih migracij ter ima ključno vlogo pri načrtovanju mestnih območij in razogljičenju prometnega sistema. Dopolnitev opredelitve urbanih vozlišč z izrazom „funkcionalno“ bolje ustreza logiki načrtov za trajnostno mobilnost v mestih iz člena 3(o).

Predlog spremembe 6

Člen 3, točka (l)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (l) | „multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in omrežji za prevoz na daljših razdaljah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(l)

„multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in omrežji za prevoz na daljših razdaljah;

| (l) | „multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in
  znotraj njih ter
  omrežji za prevoz na daljših razdaljah; |
| --- | --- |

(l)

„multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in
  znotraj njih ter
  omrežji za prevoz na daljših razdaljah;

Obrazložitev

Na podlagi tega predloga spremembe bi se financirali projekti multimodalnih potniških vozlišč med urbanimi vozlišči in znotraj njih.

Predlog spremembe 7

Člen 3, točka (o)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (o) | „načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(o)

„načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago;

| (o) | „načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago;
  načrti za trajnostno mobilnost v mestih se lahko vključijo v obstoječe načrte in širše načrte, ki vključujejo tudi načrte rabe zemljišč, na primer zaradi medsebojnih povezav med rabo zemljišč in mobilnostjo; |
| --- | --- |

(o)

„načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago;
  načrti za trajnostno mobilnost v mestih se lahko vključijo v obstoječe načrte in širše načrte, ki vključujejo tudi načrte rabe zemljišč, na primer zaradi medsebojnih povezav med rabo zemljišč in mobilnostjo;

Obrazložitev

Ta predlog spremembe zagotavlja, da lahko načrti za trajnostno mobilnost v mestih temeljijo na obstoječih in širših načrtih na lokalni in regionalni ravni.

Predlog spremembe 8

Člen 3, točka (z)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (z) | „pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(z)

„pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja;

| (z) | „pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja
  in ki je vstopna točka za trgovino ter industrijske in energetske grozde
  ; |
| --- | --- |

(z)

„pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja
  in ki je vstopna točka za trgovino ter industrijske in energetske grozde
  ;

Obrazložitev

Uredba bi morala pri opredelitvi morskih pristanišč navajati vse vloge, ki jih ima njihova infrastruktura, da bi se čim bolje odzvali na izzive, s katerimi se soočajo.

Predlog spremembe 9

Člen 4(2), točka (c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (viii) | prilagajanja zakonodajnih standardov lokalnim razmeram; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(viii)

prilagajanja zakonodajnih standardov lokalnim razmeram;

Obrazložitev

Za zagotovitev kontinuitete omrežja in njegovega dokončanja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba tehnične ukrepe prilagoditi izzivom, ki jih njihova uporaba lahko povzroči v nekaterih regijah, zlasti tistih, navedenih v uvodni izjavi 26 Uredbe: najbolj oddaljenih regijah ter drugih oddaljenih, otoških, obrobnih in gorskih regijah ali na redko poseljenih območjih ali izoliranih ali delno izoliranih omrežjih.

Predlog spremembe 10

Člen 8(2), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi;

| (b) | je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi
  , pri čemer se upoštevajo tudi socialno-ekonomske razmere v državah članicah in širši gospodarski učinek projektov
  ; |
| --- | --- |

(b)

je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi
  , pri čemer se upoštevajo tudi socialno-ekonomske razmere v državah članicah in širši gospodarski učinek projektov
  ;

Obrazložitev

V državah članicah s podpovprečnim potniškim in tovornim prometom železniški projekti zgolj na podlagi analize stroškov in koristi na splošno ne štejejo za izvedljive. Pri razlagi izvedljivosti je treba upoštevati posebne okoliščine in širši učinek projektov.

Predlog spremembe 11

Člen 15(3), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

| (b) | na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost
  in prispevku k boju proti podnebnim spremembam
  . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost
  in prispevku k boju proti podnebnim spremembam
  . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj.

Napredek pri izvajanju celovitega omrežja TEN-T ne zadostuje za ugotovitev, da je mogoče vse zahteve izpolniti do leta 2050. To bi zahtevalo veliko preveč proračunskih sredstev, saj nekatere zahteve, kot je elektrifikacija vseh železniških prog, niso primerne za vse odseke. Zato bi bilo treba spodbujati napredek omrežja in olajšati opredelitev odsekov, na katerih bo ustrezneje prilagoditi zahteve Uredbe.

Predlog spremembe 12

Člen 16(2), točka (c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | omogoča prevladujočo minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

omogoča prevladujočo minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet.

| (c) | omogoča prevladujočo
  povprečno
  minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet. |
| --- | --- |

(c)

omogoča prevladujočo
  povprečno
  minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet.

Obrazložitev

Izvedba te tehnične zahteve, ki bi se izkazala za veliko predrago, ne prinaša znatne dodane vrednosti. Primerneje je spodbujati bolj realističen in učinkovit pristop, da bi zagotovili pravočasno dokončanje omrežja ter uporabnikom omrežja zagotovili učinkovite in delujoče povezave.

Predlog spremembe 13

Člen 16(5), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 2 do 4. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 2 do 4. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

| (b) | na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost
  in prispevku k boju proti podnebnim spremembam
  . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost
  in prispevku k boju proti podnebnim spremembam
  . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj.

Določene zahteve niso primerne za številne železniške odseke jedrnega omrežja in razširjenega jedrnega omrežja. Njihova uresničitev ne bo mogoča zaradi posebnih geografskih omejitev ali znatnih fizičnih omejitev ali pa bo povzročila dodatne stroške, ki jih ne bo mogoče upravičiti.

Predlog spremembe 14

Člen 17(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. | 6.   Na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

6.   Na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Obrazložitev

Na nekaterih odsekih omrežja ne bo mogoče pravočasno uvesti ERTMS, zlasti zaradi obsežnih naložb, ki bi bile s tem povezane. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj, če ta ne vplivajo na interoperabilnost omrežja na evropski ravni.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 19, točka (g)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (g) | razvoju inovativnih tehnologij za alternativna goriva, kot je vodik, za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(g)

razvoju inovativnih tehnologij za alternativna goriva, kot je vodik, za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije.

| (g) | razvoju inovativnih tehnologij za
  tirna vozila in
  alternativna goriva, kot so vodik
  in biogoriva, ter akumulatorske vlake,
  za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije. |
| --- | --- |

(g)

razvoju inovativnih tehnologij za
  tirna vozila in
  alternativna goriva, kot so vodik
  in biogoriva, ter akumulatorske vlake,
  za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije.

tirna vozila in

in biogoriva, ter akumulatorske vlake,

Obrazložitev

Obrazložitev

Odseke, ki so izvzeti iz obveznosti elektrifikacije, bi bilo treba obravnavati kot prostor za razvoj inovativnih tehnoloških rešitev, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam. V ta namen mora Evropska unija sprejeti tehnološko nevtralen pristop, da bi zagotovila, da bodo tehnologije bolj podnebno in gospodarsko učinkovite.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Člen 28(1), točka (a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (xi) | infrastrukturo za pešce in kolesarje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(xi)

(xi)

infrastrukturo za pešce in kolesarje;

infrastrukturo za pešce in kolesarje;

Obrazložitev

Obrazložitev

Visokokakovostno cestno infrastrukturo za promet na dolge razdalje mora spremljati razvoj infrastrukture za kolesarjenje in hojo, zlasti v urbanih vozliščih.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Člen 33(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju. | 2.   Na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju.

2.   Na zahtevo države članice
  , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov
  lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju.

Obrazložitev

Obrazložitev

Za zagotovitev kontinuitete omrežja in njegovega dokončanja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba tehnične ukrepe prilagoditi izzivom, ki jih njihova uporaba lahko povzroči v nekaterih regijah.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Člen 35(3), zadnji odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice se posvetujejo s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja. | Države članice se posvetujejo
  z lokalnimi in regionalnimi organi urbanih vozlišč,
  s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice se posvetujejo s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja.

Države članice se posvetujejo
  z lokalnimi in regionalnimi organi urbanih vozlišč,
  s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja.

z lokalnimi in regionalnimi organi urbanih vozlišč,

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi imajo obsežne pristojnosti za multimodalne tovorne terminale in zahteve glede prometne infrastrukture TEN-T (člen 37), zato bi se bilo treba z njimi posvetovati, ko države članice pripravljajo svoje akcijske načrte za omrežje multimodalnih tovornih terminalov.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Člen 37(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju. | 5.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju
  , še posebej v urbanem vozlišču
  .
  Izjeme bi morale biti mogoče tudi v urbanih vozliščih, če tržno povpraševanje ne omogoča izpolnjevanja določenih zahtev na terminalih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju.

5.   Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju
  , še posebej v urbanem vozlišču
  .
  Izjeme bi morale biti mogoče tudi v urbanih vozliščih, če tržno povpraševanje ne omogoča izpolnjevanja določenih zahtev na terminalih.

Obrazložitev

Obrazložitev

Platforme, ki se nahajajo v urbanih vozliščih (kakor je navedeno v členu 40), se morajo spopadati z zelo velikimi pritiski na zemljišča in omejenim prostorom. Njihov položaj otežuje izvajanje nekaterih tehničnih zahtev iz odstavkov 1 do 4 tega člena. Zato je treba v mestih dajati prednost projektom, katerih izvajanje ne zahteva prevelike širitve.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Člen 40, točka (b)(ii) in zadnji odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| zbiranje podatkov o mobilnosti v mestih po posameznih urbanih vozliščih in njihovo predložitev Komisiji, pri čemer navedeni podatki vključujejo vsaj podatke o emisijah toplogrednih plinov, zastojih, nesrečah in poškodbah, modalnem deležu in dostopu do storitev mobilnost ter podatke o onesnaženosti zraka in obremenitvi s hrupom. Pozneje se ti podatki predložijo vsako leto;


  [...]


  Komisija najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe sprejme izvedbeni akt za določitev metodologije za zbiranje podatkov iz odstavka (b), točka (ii), s strani držav članic. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 59(3). | vsakoletno obveščanje Komisije o napredku pri izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih;


  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

zbiranje podatkov o mobilnosti v mestih po posameznih urbanih vozliščih in njihovo predložitev Komisiji, pri čemer navedeni podatki vključujejo vsaj podatke o emisijah toplogrednih plinov, zastojih, nesrečah in poškodbah, modalnem deležu in dostopu do storitev mobilnost ter podatke o onesnaženosti zraka in obremenitvi s hrupom. Pozneje se ti podatki predložijo vsako leto;

zbiranje podatkov o mobilnosti v mestih po posameznih urbanih vozliščih in njihovo predložitev Komisiji, pri čemer navedeni podatki vključujejo vsaj podatke o emisijah toplogrednih plinov, zastojih, nesrečah in poškodbah, modalnem deležu in dostopu do storitev mobilnost ter podatke o onesnaženosti zraka in obremenitvi s hrupom. Pozneje se ti podatki predložijo vsako leto;

[...]

Komisija najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe sprejme izvedbeni akt za določitev metodologije za zbiranje podatkov iz odstavka (b), točka (ii), s strani držav članic. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 59(3).

Komisija najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe sprejme izvedbeni akt za določitev metodologije za zbiranje podatkov iz odstavka (b), točka (ii), s strani držav članic. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 59(3).

vsakoletno obveščanje Komisije o napredku pri izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih;

vsakoletno obveščanje Komisije o napredku pri izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih;

[...]

Obrazložitev

Obrazložitev

Čeprav je razumljivo, da želi Komisija uvesti temeljito spremljanje izvajanja načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, bi bila izvedba tako obsežnega letnega zbiranja podatkov neprimerna. Poleg tega bi njihovo zbiranje privedlo do inflacije študij, kar je veliko preveč obremenjujoče za lokalne in regionalne organe. Paziti bi bilo treba, da priprava načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in z njimi povezanih kazalnikov ne bi povzročila nepotrebnih upravnih bremen za doseganje ciljev TEN-T. Zato se predlaga poenostavitev postopka spremljanja izvajanja načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, hkrati pa ohranitev dolžnosti zagotavljanja informacij o njihovem napredku.

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe 21

Člen 40, točka (d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (d) | do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(d)

do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini.

| (d) | do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini
  , da se zagotovi logistika v mestih in na zadnjem delu poti
  . |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini
  , da se zagotovi logistika v mestih in na zadnjem delu poti
  .

, da se zagotovi logistika v mestih in na zadnjem delu poti

Obrazložitev

Obrazložitev

Predpisovanje vzpostavitve multimodalnih tovornih terminalov brez upoštevanja dinamike prometnih tokov na regionalni ravni in čim učinkovitejšega odzivanja na potrebe podjetij ob upoštevanju zemljišč in tehničnih možnosti kraja se zdi tvegano. Zato se predlaga, da se poudari vloga teh platform na področju logistike v mestih.

Predlog spremembe 22

Predlog spremembe 22

Člen 44, točka (a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop;

| (a) | podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila
  , tirna vozila
  in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop; |
| --- | --- |

(a)

podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila
  , tirna vozila
  in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop;

, tirna vozila

Obrazložitev

Obrazložitev

Spodbujati bi bilo treba tehnološke inovacije za vse načine prevoza, da bi dosegli cilje evropskega zelenega dogovora. Inovacije so možne in zaželene tudi v železniškem sektorju, zlasti na področjih, ki so izvzeta iz izvajanja tehničnih standardov.

Predlog spremembe 23

Predlog spremembe 23

Člen 44, točka (a)

(Nova točka)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | spodbujati raziskave in razvoj zelenih in inovativnih alternativ na območjih, ki so izvzeta iz tehničnih ukrepov TEN-T, kot so otoki in najbolj oddaljene regije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

spodbujati raziskave in razvoj zelenih in inovativnih alternativ na območjih, ki so izvzeta iz tehničnih ukrepov TEN-T, kot so otoki in najbolj oddaljene regije;

spodbujati raziskave in razvoj zelenih in inovativnih alternativ na območjih, ki so izvzeta iz tehničnih ukrepov TEN-T, kot so otoki in najbolj oddaljene regije;

Obrazložitev

Obrazložitev

Če izjeme, odobrene nekaterim območjem v skladu z Uredbo ali na zahtevo, omogočajo pravilno izvajanje TEN-T s prilagajanjem teritorialnim izzivom, bi bilo treba spodbujati nastanek alternativnih tehnoloških in energetskih rešitev, da bi ta ozemlja postala laboratoriji inovacij.

Predlog spremembe 24

Predlog spremembe 24

Člen 52(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo
  , da je uprava
  železniškega tovornega prometa
  zastopana
  . | 2.   Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo
  zastopanost uprave
  železniškega tovornega prometa
  , regionalnih in lokalnih organov, podjetij in industrije ter urbanih vozlišč TEN-T
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo
  , da je uprava
  železniškega tovornega prometa
  zastopana
  .

2.   Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo
  zastopanost uprave
  železniškega tovornega prometa
  , regionalnih in lokalnih organov, podjetij in industrije ter urbanih vozlišč TEN-T
  .

Obrazložitev

Obrazložitev

Regionalni organi zagotavljajo znaten delež sofinanciranja projektov TEN-T in so pristojni za načrtovanje omrežja in upravljanje storitev javnega prevoza na regionalni ravni. So tudi nepogrešljiv kanal za posredovanje potreb državljanov po mobilnosti. Zato bi jih bilo treba polno vključiti v upravljanje koridorjev TEN-T.

Predlog spremembe 25

Predlog spremembe 25

Člen 52(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6.   Evropski koordinator se
  lahko
  o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z 
  regionalnimi in
  lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. | 6.   Evropski koordinator se o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.   Evropski koordinator se
  lahko
  o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z 
  regionalnimi in
  lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost.

6.   Evropski koordinator se o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost.

Obrazložitev

Obrazložitev

Vsi koordinatorji so vzpostavili mehanizme za posvetovanje z vsemi ustreznimi akterji v okviru svojega področja delovanja. To je treba upoštevati.

Predlog spremembe 26

Predlog spremembe 26

Člen 53(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost. | 2.   Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami
  in regionalnimi organi
  ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost.

2.   Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami
  in regionalnimi organi
  ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost.

Obrazložitev

Obrazložitev

Regionalni organi morajo zaradi svoje vloge pri izvajanju delovnega načrta in njegovega vpliva na njihovo ozemlje sodelovati pri njegovi pripravi.

Predlog spremembe 27

Predlog spremembe 27

Člen 56(1), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | iz celovitega omrežja
  izključi
  pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

iz celovitega omrežja
  izključi
  pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti;

izključi

| (b) | začne postopek spremljanja, preden se
  iz celovitega omrežja
  izključijo
  pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti
  . V okviru postopka spremljanja Komisija v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi upošteva kvalitativne kazalnike in vse morebitne ciklične dejavnike, ki bi lahko pojasnili upad prometa na določeni infrastrukturi. Spremembe obsega prevoza, ki so posledica začasnih ali izjemnih dejavnikov, niso razlog za izključitev iz omrežja; |
| --- | --- |

(b)

začne postopek spremljanja, preden se
  iz celovitega omrežja
  izključijo
  pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti
  . V okviru postopka spremljanja Komisija v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi upošteva kvalitativne kazalnike in vse morebitne ciklične dejavnike, ki bi lahko pojasnili upad prometa na določeni infrastrukturi. Spremembe obsega prevoza, ki so posledica začasnih ali izjemnih dejavnikov, niso razlog za izključitev iz omrežja;

začne postopek spremljanja, preden se

izključijo

. V okviru postopka spremljanja Komisija v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi upošteva kvalitativne kazalnike in vse morebitne ciklične dejavnike, ki bi lahko pojasnili upad prometa na določeni infrastrukturi. Spremembe obsega prevoza, ki so posledica začasnih ali izjemnih dejavnikov, niso razlog za izključitev iz omrežja;

Obrazložitev

Obrazložitev

Glede na naložbe v povezovanje TEN-T in pozitivne posledice, ki jih to prinaša, zlasti v smislu ekologizacije infrastrukture, je bolje preprečiti izključitev morskih pristanišč ali letališč iz celovitega omrežja. Ker pa se dinamika tokov nenehno spreminja, mora omrežje ostati prilagodljivo. Zato se priporoča, da se namesto izključitve začne postopek spremljanja, ki bi omogočil podrobnejšo oceno dinamike v zadevnem morskem pristanišču ali na zadevnem letališču, na podlagi katere bi odločali, ali se izključi iz omrežja ali ne.

Predlog spremembe 28

Predlog spremembe 28

Člen 57

Člen 57

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 57

  Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki
  V fazi načrtovanja in gradnje projektov se
  po potrebi
  spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem. | Člen 57

  Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki
  V fazi načrtovanja in gradnje projektov se spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 57

Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki

V fazi načrtovanja in gradnje projektov se
  po potrebi
  spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem.

Člen 57

Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki

V fazi načrtovanja in gradnje projektov se spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem.

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi morajo biti vključeni v razvoj projekta v skupnem interesu.

Predlog spremembe 29

Predlog spremembe 29

Priloga V, točka 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T.

| 4. | Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T. 
  V ukrepih za TEN-T se obenem upoštevajo posledice za regionalne in lokalne tokove potniškega in tovornega prometa. |
| --- | --- |

4.

Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T. 
  V ukrepih za TEN-T se obenem upoštevajo posledice za regionalne in lokalne tokove potniškega in tovornega prometa.

V ukrepih za TEN-T se obenem upoštevajo posledice za regionalne in lokalne tokove potniškega in tovornega prometa.

Obrazložitev

Obrazložitev

Regionalni in lokalni tokovi potniškega in tovornega prometa vplivajo na prometne tokove v mednarodnih koridorjih TEN-T in obratno: upoštevati je treba vzajemen učinek ukrepov, da se zagotovi nemoten prometni sistem z učinkovitimi povezavami na začetnem in zadnjem delu poti.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | meni, da je predlog Komisije na splošno dobro pripravljen in da nujno potrebujemo uredbo, ki bo omogočila oblikovanje strategije za načrtovanje prometne infrastrukture na evropski ravni. Samo na ta način se lahko zagotovi zadovoljiva raven kohezije, usklajenosti in interoperabilnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da je predlog Komisije na splošno dobro pripravljen in da nujno potrebujemo uredbo, ki bo omogočila oblikovanje strategije za načrtovanje prometne infrastrukture na evropski ravni. Samo na ta način se lahko zagotovi zadovoljiva raven kohezije, usklajenosti in interoperabilnosti;

| 2. | meni, da ima nadnacionalna razsežnost TEN-T veliko evropsko dodano vrednost. Lokalne in regionalne skupnosti imajo očitne socialno-ekonomske koristi od čezmejnih projektov; |
| --- | --- |

2.

meni, da ima nadnacionalna razsežnost TEN-T veliko evropsko dodano vrednost. Lokalne in regionalne skupnosti imajo očitne socialno-ekonomske koristi od čezmejnih projektov;

| 3. | je seznanjen z geopolitičnimi posledicami ruske agresije v Ukrajini in potrebo po obravnavi ranljivosti evropskega prometnega sistema, ki je zdaj delno odrezan od svetovnega trga, zlasti živilskega; podpira prekinitev evropskih naložb v okviru omrežja TEN-T za projekte, ki vključujejo Rusijo in Belorusijo, vendar poziva k razvoju boljših železniških povezav z Ukrajino, zlasti za spodbujanje prevoza osnovnih surovin. V ta namen je dobrodošlo načrtovano povečanje proračuna IPE; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z geopolitičnimi posledicami ruske agresije v Ukrajini in potrebo po obravnavi ranljivosti evropskega prometnega sistema, ki je zdaj delno odrezan od svetovnega trga, zlasti živilskega; podpira prekinitev evropskih naložb v okviru omrežja TEN-T za projekte, ki vključujejo Rusijo in Belorusijo, vendar poziva k razvoju boljših železniških povezav z Ukrajino, zlasti za spodbujanje prevoza osnovnih surovin. V ta namen je dobrodošlo načrtovano povečanje proračuna IPE;

| 4. | pozdravlja cilje TEN-T in poudarja pomen prispevka uredbe k boju proti podnebnim spremembam, zlasti s podpiranjem razvoja tovrstnih najučinkovitejših načinov prevoza. Hkrati poudarja, da je treba prilagoditi prometno infrastrukturo posledicam podnebnih sprememb in pojavu novih tveganj; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja cilje TEN-T in poudarja pomen prispevka uredbe k boju proti podnebnim spremembam, zlasti s podpiranjem razvoja tovrstnih najučinkovitejših načinov prevoza. Hkrati poudarja, da je treba prilagoditi prometno infrastrukturo posledicam podnebnih sprememb in pojavu novih tveganj;

Teritorialna kohezija

Teritorialna kohezija

| 5. | pozdravlja ponovno potrditev teritorialne kohezije kot prednostnega cilja uredbe za celotno jedrno omrežje, razširjeno jedrno omrežje in celovito omrežje. Ugotavlja, da TEN-T upošteva priporočilo iz osmega kohezijskega poročila, da naj vsaka politika EU prispeva k evropski koheziji; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ponovno potrditev teritorialne kohezije kot prednostnega cilja uredbe za celotno jedrno omrežje, razširjeno jedrno omrežje in celovito omrežje. Ugotavlja, da TEN-T upošteva priporočilo iz osmega kohezijskega poročila, da naj vsaka politika EU prispeva k evropski koheziji;

| 6. | priporoča Komisiji, naj opredeli načelo „neškodovanja koheziji“, ki ga je razvila v osmem kohezijskem poročilu, da bo mogoče nadzorovati njegovo uporabo v okviru TEN-T in zlasti pri projektih skupnega interesa; |
| --- | --- |

6.

priporoča Komisiji, naj opredeli načelo „neškodovanja koheziji“, ki ga je razvila v osmem kohezijskem poročilu, da bo mogoče nadzorovati njegovo uporabo v okviru TEN-T in zlasti pri projektih skupnega interesa;

| 7. | meni, da mora TEN-T upoštevati raznolikost izzivov, s katerimi se soočajo regije EU. V zvezi s tem pozdravlja pozornost, namenjeno podeželskim, oddaljenim, gorskim, redko poseljenim, obrobnim, otoškim in najbolj oddaljenim regijam, ter poudarja, da tudi v regijah, ki niso vključene v te kategorije, obstajajo zelo raznolika območja in izzivi; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora TEN-T upoštevati raznolikost izzivov, s katerimi se soočajo regije EU. V zvezi s tem pozdravlja pozornost, namenjeno podeželskim, oddaljenim, gorskim, redko poseljenim, obrobnim, otoškim in najbolj oddaljenim regijam, ter poudarja, da tudi v regijah, ki niso vključene v te kategorije, obstajajo zelo raznolika območja in izzivi;

| 8. | opozarja, da se za uresničitev teritorialne kohezije za celotno omrežje zahtevajo trdne in učinkovite povezave s sekundarnimi prometnimi omrežji zunaj okvira TEN-T; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da se za uresničitev teritorialne kohezije za celotno omrežje zahtevajo trdne in učinkovite povezave s sekundarnimi prometnimi omrežji zunaj okvira TEN-T;

| 9. | priznava pomen skupnih in ambicioznih tehničnih ukrepov za zagotovitev kontinuitete in interoperabilnosti omrežja. Hkrati poudarja, da je zaradi raznolikosti evropskih regij težko ohraniti časovni razpored za izvajanje tehničnih standardov iz predloga Komisije, zlasti zahteve glede minimalne hitrosti, elektrifikacije in tirne širine za železniške odseke, katerih izvajanje bi zahtevalo prevelike naložbe; |
| --- | --- |

9.

priznava pomen skupnih in ambicioznih tehničnih ukrepov za zagotovitev kontinuitete in interoperabilnosti omrežja. Hkrati poudarja, da je zaradi raznolikosti evropskih regij težko ohraniti časovni razpored za izvajanje tehničnih standardov iz predloga Komisije, zlasti zahteve glede minimalne hitrosti, elektrifikacije in tirne širine za železniške odseke, katerih izvajanje bi zahtevalo prevelike naložbe;

| 10. | poudarja, da lahko poleg glavnih evropskih prometnih osi jedrnega in celovitega omrežja tudi izgradnja manjkajočih povezav na regionalni ravni pomembno prispeva k razvoju čezmejnih železniških povezav. Z boljšo medsebojno povezanostjo obmejnih regij se občutno izboljšuje povezanost Evrope in državljanom ponuja podnebju prijazna čezmejna mobilnost; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da lahko poleg glavnih evropskih prometnih osi jedrnega in celovitega omrežja tudi izgradnja manjkajočih povezav na regionalni ravni pomembno prispeva k razvoju čezmejnih železniških povezav. Z boljšo medsebojno povezanostjo obmejnih regij se občutno izboljšuje povezanost Evrope in državljanom ponuja podnebju prijazna čezmejna mobilnost;

Upravljanje

Upravljanje

| 11. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti dejavno prispevajo k načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture na svojem ozemlju, ki je deloma del omrežja TEN-T, zato poziva k njihovi večji vključenosti v sistem upravljanja TEN-T, zlasti z vključitvijo v forum za koridorje, da ne bodo samo opazovalci, kakor je trenutno načrtovano; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti dejavno prispevajo k načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture na svojem ozemlju, ki je deloma del omrežja TEN-T, zato poziva k njihovi večji vključenosti v sistem upravljanja TEN-T, zlasti z vključitvijo v forum za koridorje, da ne bodo samo opazovalci, kakor je trenutno načrtovano;

| 12. | vendar priznava, da predlog Evropske komisije kljub možnim izboljšavam spoštuje načelo subsidiarnosti: vseevropsko prometno omrežje dejansko prinaša nesporno evropsko dodano vrednost prek meja držav članic, saj usklajuje prizadevanja držav, regij in mest za načrtovanje, zlasti z večjo vlogo urbanih vozlišč v predlogu uredbe; |
| --- | --- |

12.

vendar priznava, da predlog Evropske komisije kljub možnim izboljšavam spoštuje načelo subsidiarnosti: vseevropsko prometno omrežje dejansko prinaša nesporno evropsko dodano vrednost prek meja držav članic, saj usklajuje prizadevanja držav, regij in mest za načrtovanje, zlasti z večjo vlogo urbanih vozlišč v predlogu uredbe;

| 13. | je seznanjen s številnimi primeri čezmejnih odsekov, katerih izvajanje ni deležno politične pozornosti na nacionalni ravni in usklajevanja, otežujejo pa ga neusklajeni upravni postopki; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen s številnimi primeri čezmejnih odsekov, katerih izvajanje ni deležno politične pozornosti na nacionalni ravni in usklajevanja, otežujejo pa ga neusklajeni upravni postopki;

| 14. | poziva k znatni okrepitvi upravljanja TEN-T, da bi olajšali njegovo izvajanje, zlasti za manjkajoče čezmejne povezave. V zvezi s tem pozdravlja predloge Komisije za okrepitev vloge koordinatorjev in spodbujanje usklajevanja nacionalnih načrtov z evropskimi politikami; |
| --- | --- |

14.

poziva k znatni okrepitvi upravljanja TEN-T, da bi olajšali njegovo izvajanje, zlasti za manjkajoče čezmejne povezave. V zvezi s tem pozdravlja predloge Komisije za okrepitev vloge koordinatorjev in spodbujanje usklajevanja nacionalnih načrtov z evropskimi politikami;

| 15. | meni, da združevanje koridorjev jedrnega omrežja in železniških tovornih koridorjev znotraj evropskih prometnih koridorjev znatno izboljšuje upravljanje omrežja, privesti pa bi moralo tudi do boljšega usklajevanja in izvajanja. V zvezi s tem je presenečen, da uskladitev, ki jo je Komisija predvidela v svojem predlogu, ne zadeva morskih pristanišč, ki se nahajajo v železniških tovornih koridorjih; |
| --- | --- |

15.

meni, da združevanje koridorjev jedrnega omrežja in železniških tovornih koridorjev znotraj evropskih prometnih koridorjev znatno izboljšuje upravljanje omrežja, privesti pa bi moralo tudi do boljšega usklajevanja in izvajanja. V zvezi s tem je presenečen, da uskladitev, ki jo je Komisija predvidela v svojem predlogu, ne zadeva morskih pristanišč, ki se nahajajo v železniških tovornih koridorjih;

Urbana vozlišča

Urbana vozlišča

| 16. | opozarja, da sta trajnost mobilnosti v mestih in trajnost prevoza na dolge razdalje ključna elementa za uresničitev ciljev TEN-T, pa tudi ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da sta trajnost mobilnosti v mestih in trajnost prevoza na dolge razdalje ključna elementa za uresničitev ciljev TEN-T, pa tudi ciljev evropskega zelenega dogovora;

| 17. | poudarja, da so v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe politike urbanističnega načrtovanja, vključno z mobilnostjo v mestih, predstavljene kot priložnost za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V zvezi s tem opozarja na pomen aktivne mobilnosti, za razvoj katere je potrebna usklajena infrastruktura na urbanih vozliščih; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe politike urbanističnega načrtovanja, vključno z mobilnostjo v mestih, predstavljene kot priložnost za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V zvezi s tem opozarja na pomen aktivne mobilnosti, za razvoj katere je potrebna usklajena infrastruktura na urbanih vozliščih;

| 18. | ugotavlja, da je treba vzpostaviti načrte za trajnostno mobilnost v mestih. Ocenjuje, da ti načrti prispevajo h krepitvi modela upravljanja na več ravneh z vključevanjem strategij načrtovanja mobilnosti in prostorskega načrtovanja na lokalni in regionalni ravni v okviru TEN-T; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je treba vzpostaviti načrte za trajnostno mobilnost v mestih. Ocenjuje, da ti načrti prispevajo h krepitvi modela upravljanja na več ravneh z vključevanjem strategij načrtovanja mobilnosti in prostorskega načrtovanja na lokalni in regionalni ravni v okviru TEN-T;

| 19. | poudarja, da bi bil za redko poseljene in otoške regije potreben pristop, ki bi bil bolj prilagojen njihovim posebnostim; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bil za redko poseljene in otoške regije potreben pristop, ki bi bil bolj prilagojen njihovim posebnostim;

| 20. | predlaga, da se prožnost poudari kot merilo za načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da se lahko ti načrti uspešno vključijo v obstoječe načrte. Urbanih vozlišč ne bi smeli obremenjevati z obsežnim zagotavljanjem podatkov in s tem povezanimi postopki. Ker se število urbanih vozlišč povečuje, je treba ustrezno povečati sredstva EU, dodeljena v ta namen; |
| --- | --- |

20.

predlaga, da se prožnost poudari kot merilo za načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da se lahko ti načrti uspešno vključijo v obstoječe načrte. Urbanih vozlišč ne bi smeli obremenjevati z obsežnim zagotavljanjem podatkov in s tem povezanimi postopki. Ker se število urbanih vozlišč povečuje, je treba ustrezno povečati sredstva EU, dodeljena v ta namen;

Vrste prevoza

Vrste prevoza

| 21. | opozarja, da so rečni, morski in železniški promet podnebju prijazen način prevoza. Zato spodbuja njihov razvoj v okviru TEN-T; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da so rečni, morski in železniški promet podnebju prijazen način prevoza. Zato spodbuja njihov razvoj v okviru TEN-T;

| 22. | pozdravlja pomembne izboljšave pri obravnavi železniške infrastrukture. Poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za interoperabilnost in kontinuiteto, da bi vzpostavili učinkovito železniško omrežje za tovorni in potniški promet na evropski ravni; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pomembne izboljšave pri obravnavi železniške infrastrukture. Poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za interoperabilnost in kontinuiteto, da bi vzpostavili učinkovito železniško omrežje za tovorni in potniški promet na evropski ravni;

| 23. | pozdravlja okrepitev pomorskega stebra TEN-T, zlasti razširitev upravičenosti do financiranja na vse morske odseke med pristanišči TEN-T, kar bi moralo olajšati razvoj kabotaže, da bi spodbudili prehod s cest na morje ter povezljivost otoških in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja okrepitev pomorskega stebra TEN-T, zlasti razširitev upravičenosti do financiranja na vse morske odseke med pristanišči TEN-T, kar bi moralo olajšati razvoj kabotaže, da bi spodbudili prehod s cest na morje ter povezljivost otoških in najbolj oddaljenih regij;

Financiranje TEN-T

Financiranje TEN-T

| 24. | opozarja, da je pravočasno dokončanje TEN-T prednostna naloga lokalnih in regionalnih oblasti. Vendar poudarja, da je proračun instrumenta za povezovanje Evrope še vedno zelo majhen glede na višino sredstev, ki so potrebna, in obžaluje, da številne regije ne morejo do strukturnih skladov, s pomočjo katerih bi zapolnile to vrzel v financiranju. Poleg analize koristi in stroškov bi bilo treba pri oceni ekonomske izvedljivosti projektov skupnega interesa upoštevati različne socialno-ekonomske in geografske razmere v državah članicah, kot so razdalje in gostota prometa, ter širši gospodarski učinek projektov. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati izvedljivost časovnih in finančnih zahtev, ki veljajo za države članice; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je pravočasno dokončanje TEN-T prednostna naloga lokalnih in regionalnih oblasti. Vendar poudarja, da je proračun instrumenta za povezovanje Evrope še vedno zelo majhen glede na višino sredstev, ki so potrebna, in obžaluje, da številne regije ne morejo do strukturnih skladov, s pomočjo katerih bi zapolnile to vrzel v financiranju. Poleg analize koristi in stroškov bi bilo treba pri oceni ekonomske izvedljivosti projektov skupnega interesa upoštevati različne socialno-ekonomske in geografske razmere v državah članicah, kot so razdalje in gostota prometa, ter širši gospodarski učinek projektov. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati izvedljivost časovnih in finančnih zahtev, ki veljajo za države članice;

| 25. | ugotavlja, da se v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe priporoča spodbujanje odločitev za oblike mobilnosti, ki so učinkovitejše z vidika podnebja. Zato obžaluje, da ni mehanizma za spodbujanje prehoda na podnebju najbolj prijazne načine prevoza; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da se v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe priporoča spodbujanje odločitev za oblike mobilnosti, ki so učinkovitejše z vidika podnebja. Zato obžaluje, da ni mehanizma za spodbujanje prehoda na podnebju najbolj prijazne načine prevoza;

| 26. | poudarja, da je treba finančno podpirati vzdrževanje omrežja TEN-T ves čas trajanja projektov in zagotoviti dolgoročno vzdržnost financiranja prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba finančno podpirati vzdrževanje omrežja TEN-T ves čas trajanja projektov in zagotoviti dolgoročno vzdržnost financiranja prometne infrastrukture;

Akcijski načrt za železniški potniški promet na dolge razdalje in čezmejni železniški potniški promet

Akcijski načrt za železniški potniški promet na dolge razdalje in čezmejni železniški potniški promet

| 27. | pozdravlja, da akcijski načrt spodbuja vzpostavitev enotnega evropskega okvira in odpravo preostalih ovir za čezmejne železniške storitve in železniške storitve na dolge razdalje; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja, da akcijski načrt spodbuja vzpostavitev enotnega evropskega okvira in odpravo preostalih ovir za čezmejne železniške storitve in železniške storitve na dolge razdalje;

| 28. | poudarja ključno vlogo nočnih vlakov za uresničitev ciljev akcijskega načrta; |
| --- | --- |

28.

poudarja ključno vlogo nočnih vlakov za uresničitev ciljev akcijskega načrta;

| 29. | meni, da spodbujanje prevoza potnikov na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prometa zahteva razvoj instrumentov za spodbujanje in financiranje na evropski ravni ter enake konkurenčne pogoje, kot jih ima letalski promet; |
| --- | --- |

29.

meni, da spodbujanje prevoza potnikov na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prometa zahteva razvoj instrumentov za spodbujanje in financiranje na evropski ravni ter enake konkurenčne pogoje, kot jih ima letalski promet;

| 30. | poudarja interes lokalnih in regionalnih oblasti za uresničitev teh ciljev. Zato bo pozoren na zakonodajni predlog, ki ga načrtuje Komisija, da se potnikom olajša uporaba železniških vozovnic. |
| --- | --- |

30.

poudarja interes lokalnih in regionalnih oblasti za uresničitev teh ciljev. Zato bo pozoren na zakonodajni predlog, ki ga načrtuje Komisija, da se potnikom olajša uporaba železniških vozovnic.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/83

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Energetski sveženj o plinu, vodiku in emisijah metana

(2022/C 498/13)

| Poročevalec: | Jakub CHEŁSTOWSKI (ECR/PL), predsednik Šlezijskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika
  COM(2021) 803 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika
  COM(2021) 804 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942
  COM(2021) 805 final |

Poročevalec:

Jakub CHEŁSTOWSKI (ECR/PL), predsednik Šlezijskega vojvodstva

Referenčni dokumenti:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 803 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 804 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942

COM(2021) 805 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 803 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo
  pri načrtovanju svojih dejavnosti
  upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina
  , da
  bi se izognili učinkom vezanosti ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje. | [...] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina
  in tako poskrbeli, da bo na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin primerna za dobavo nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, s čimer
  bi se izognili učinkom vezanosti
  v času amortizacije
  ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo
  pri načrtovanju svojih dejavnosti
  upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina
  , da
  bi se izognili učinkom vezanosti ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje.

[...] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina
  in tako poskrbeli, da bo na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin primerna za dobavo nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, s čimer
  bi se izognili učinkom vezanosti
  v času amortizacije
  ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje.

Obrazložitev

Da bi povečali uporabo razogljičenih plinov, je bistveno, da se v naložbenih načrtih za novo plinsko infrastrukturo, vključno s plinovodi, terminali za UZP in skladišči za plin, upošteva potreba po zasnovi in gradnji infrastrukture tako, da bo ta od začetka obratovanja prilagojena razogljičenim plinom.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik. Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva. (...) | [...] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik.
  Še eno pomembno gorivo iz obnovljivih virov za doseganje podnebnih ciljev je biometan, saj je razmeroma lahko združljiv s sedanjo infrastrukturo za zemeljski plin (nadomestno gorivo), EU pa ima velike možnosti za lastno proizvodnjo. Za razvoj trga biometana bi si morale države članice prizadevati zlasti za izvajanje naložb v skladu z načeli kaskadne uporabe biomase, da bi se znatno povečala decentralizirana proizvodnja bioplina in biometana iz obstoječih odpadkov v sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo in komunalno upravljanje. Proizvodnja rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnja teh obratov, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje, bi morala biti izključena.
  Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik. Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva. (...)

[...] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik.
  Še eno pomembno gorivo iz obnovljivih virov za doseganje podnebnih ciljev je biometan, saj je razmeroma lahko združljiv s sedanjo infrastrukturo za zemeljski plin (nadomestno gorivo), EU pa ima velike možnosti za lastno proizvodnjo. Za razvoj trga biometana bi si morale države članice prizadevati zlasti za izvajanje naložb v skladu z načeli kaskadne uporabe biomase, da bi se znatno povečala decentralizirana proizvodnja bioplina in biometana iz obstoječih odpadkov v sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo in komunalno upravljanje. Proizvodnja rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnja teh obratov, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje, bi morala biti izključena.
  Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva.

Obrazložitev

Razvoj sektorja bioplina in biometana je kratkoročno pomemben za delno zmanjšanje odvisnosti od dobave zemeljskega plina iz Rusije, pa tudi za razvoj lokalnih energetskih skupnosti v sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo ali občinsko upravljanje, kjer se odpadki lahko spremenijo v proizvodni substrat. Vendar bi bilo treba izrecno pojasniti, da se lahko sežiga le že obstoječi metan. Proizvodnja rastlin za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in nadaljevanje intenzivne živinoreje zgolj za pridobivanje bioplina in biometana za energetske namene morata biti izključena, saj bi sicer upočasnili prehod na zeleno gospodarstvo.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina. | [...] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina.
  Da bodo gospodinjstva lahko prejemala in uporabljala pline iz obnovljivih virov, bi morale države članice v sodelovanju z Evropsko komisijo začeti dialog z deležniki na trgu o tehnološki razpoložljivosti ustrezne odjemne opreme in morebitnih stroških njene uvedbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina.

[...] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina.
  Da bodo gospodinjstva lahko prejemala in uporabljala pline iz obnovljivih virov, bi morale države članice v sodelovanju z Evropsko komisijo začeti dialog z deležniki na trgu o tehnološki razpoložljivosti ustrezne odjemne opreme in morebitnih stroških njene uvedbe.

Obrazložitev

Razviti trg razogljičenega plina bo moral upoštevati maloprodajne odjemalce, kot so gospodinjstva in nekatera MSP. Brez nadgradnje ali nakupa nove opreme za ogrevanje in hlajenje bodo imeli končni odjemalci tehnične težave ali pa ne bodo mogli preiti s fosilnih goriv na razogljičene pline.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 108

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga. | [...] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga.
  Za preglednost trga bi bilo treba tudi podrobno določiti stroške gradnje nove infrastrukture za razogljičene pline v vseh državah članicah. Zato bi morali nacionalni regulativni organi v sodelovanju z nacionalnimi upravljavci omrežij pripraviti podrobne ekonomske izračune prihodnjih naložbenih stroškov za širitev infrastrukture za razogljičeni plin.


  To bo omogočilo realistično načrtovanje razvoja omrežja, opredelitev morebitnih vrzeli v financiranju in oblikovanje tarifne politike, ki bo koristila tako operaterjem kot odjemalcem. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga.

[...] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga.
  Za preglednost trga bi bilo treba tudi podrobno določiti stroške gradnje nove infrastrukture za razogljičene pline v vseh državah članicah. Zato bi morali nacionalni regulativni organi v sodelovanju z nacionalnimi upravljavci omrežij pripraviti podrobne ekonomske izračune prihodnjih naložbenih stroškov za širitev infrastrukture za razogljičeni plin.


  To bo omogočilo realistično načrtovanje razvoja omrežja, opredelitev morebitnih vrzeli v financiranju in oblikovanje tarifne politike, ki bo koristila tako operaterjem kot odjemalcem.

Obrazložitev

Stroški gradnje infrastrukture za razogljičeni plin se lahko med državami članicami precej razlikujejo. Za ustrezno načrtovanje razvoja trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov bi bilo treba upoštevati vidik lokalnih stroškov.

Predlog spremembe 5

Člen 4(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem. Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5. | [...] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem
  ali zaščitenim odjemalcem, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2017/1938
  . Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5.


  V primeru dolgotrajnega in znatnega povišanja cen se lahko posegi, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 4 in 5, razširijo na druge skupine odjemalcev, da se preprečijo negativne posledice energijske revščine. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem. Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5.

[...] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem
  ali zaščitenim odjemalcem, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2017/1938
  . Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5.

V primeru dolgotrajnega in znatnega povišanja cen se lahko posegi, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 4 in 5, razširijo na druge skupine odjemalcev, da se preprečijo negativne posledice energijske revščine.

Obrazložitev

Če se bodo cene močno povišale, je predlog Evropske komisije preveč omejen. Predlog spremembe omogoča, da se dodajo kategorije zaščitenih odjemalcev, kot so opredeljene v uredbi o zanesljivosti oskrbe s plinom (2017/1938).

Predlog spremembe 6

Člen 8(11) (nov odstavek)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Da bi lahko končnim odjemalcem dokazali, kakšen je delež energije iz obnovljivih virov v mešanici energijskih virov določenega dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v primerjavi z energijo, dano na trg in dobavljeno odjemalcem na podlagi pogodb, države članice zagotovijo, da se lahko na zahtevo dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v skladu s členom 19(7)(ii) Direktive (EU) 2018/2001 izdajo potrdila o izvoru za plin, vključno z bioplinom, biometanom, vodikom, amoniakom, metanolom in sintetičnimi plinskimi gorivi. Poleg tega je bistveno, da se končni odjemalci zavedajo pomena zelenega prehoda in so obveščeni o raznolikosti obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv ter o svoji pravici, da zahtevajo potrdila o izvoru. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

11.
     
  Da bi lahko končnim odjemalcem dokazali, kakšen je delež energije iz obnovljivih virov v mešanici energijskih virov določenega dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v primerjavi z energijo, dano na trg in dobavljeno odjemalcem na podlagi pogodb, države članice zagotovijo, da se lahko na zahtevo dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v skladu s členom 19(7)(ii) Direktive (EU) 2018/2001 izdajo potrdila o izvoru za plin, vključno z bioplinom, biometanom, vodikom, amoniakom, metanolom in sintetičnimi plinskimi gorivi. Poleg tega je bistveno, da se končni odjemalci zavedajo pomena zelenega prehoda in so obveščeni o raznolikosti obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv ter o svoji pravici, da zahtevajo potrdila o izvoru.

Obrazložitev

Obrazložitev

Za razvoj povezanega evropskega trga nizkoogljičnih in obnovljivih goriv bodo potrebni instrumenti za zagotavljanje informacij o izvoru plinov, ki so proizvedeni in dobavljeni končnim odjemalcem.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Člen 10(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo. Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici. | [...] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo
  ter ima zahtevana dovoljenja, ki jih v skladu s členom 7(2) izda regulativni organ države članice, v kateri se dobavlja plin
  . Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo. Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici.

[...] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo
  ter ima zahtevana dovoljenja, ki jih v skladu s členom 7(2) izda regulativni organ države članice, v kateri se dobavlja plin
  . Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici.

ter ima zahtevana dovoljenja, ki jih v skladu s členom 7(2) izda regulativni organ države članice, v kateri se dobavlja plin

Obrazložitev

Obrazložitev

Zahteva, da dobavitelji izpolnjujejo standarde v državah članicah, odjemalcem zagotavlja zanesljivo oskrbo. Preostali del amandmaja je namenjen temu, da taki standardi niso diskriminatorni.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 26

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje. | [...] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje
  , če se na podlagi nacionalnih načrtov za razvoj omrežja iz člena 51 štejejo za koristne
  .
  Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni potrebni mehanizmi za pravično in sorazmerno delitev stroškov, povezanih s priključitvijo novih obratov, ki proizvajajo obnovljive in nizkoogljične pline. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje.

[...] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje
  , če se na podlagi nacionalnih načrtov za razvoj omrežja iz člena 51 štejejo za koristne
  .
  Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni potrebni mehanizmi za pravično in sorazmerno delitev stroškov, povezanih s priključitvijo novih obratov, ki proizvajajo obnovljive in nizkoogljične pline.

, če se na podlagi nacionalnih načrtov za razvoj omrežja iz člena 51 štejejo za koristne

Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni potrebni mehanizmi za pravično in sorazmerno delitev stroškov, povezanih s priključitvijo novih obratov, ki proizvajajo obnovljive in nizkoogljične pline.

Obrazložitev

Obrazložitev

Namen uvedbe mehanizmov nadomestil je preprečiti nepravičen prenos stroškov na druge uporabnike omrežja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu. Na distribucijska in prenosna omrežja bi morali biti priključeni le objekti z jasno dodano vrednostjo, saj bi se bilo treba dolgoročno osredotočiti na trajnostni razvoj energije iz obnovljivih virov, zlasti na proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 51(2), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih

| (b) | vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih
  , skupaj s podrobno ekonomsko analizo, ki bo vključevala stroške izgradnje ali nadgradnje obstoječe infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline ter opredelitev morebitne vrzeli v financiranju v primerjavi s konvencionalno infrastrukturo za zemeljski plin; |
| --- | --- |

(b)

vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih
  , skupaj s podrobno ekonomsko analizo, ki bo vključevala stroške izgradnje ali nadgradnje obstoječe infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline ter opredelitev morebitne vrzeli v financiranju v primerjavi s konvencionalno infrastrukturo za zemeljski plin;

, skupaj s podrobno ekonomsko analizo, ki bo vključevala stroške izgradnje ali nadgradnje obstoječe infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline ter opredelitev morebitne vrzeli v financiranju v primerjavi s konvencionalno infrastrukturo za zemeljski plin;

Obrazložitev

Obrazložitev

Dolgoročno načrtovanje za razvoj infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline mora vključevati podrobno načrtovanje stroškov. Če bi bila podrobna ekonomska vprašanja v izključni pristojnosti operaterjev prenosnega in distribucijskega sistema za plin, bi to lahko povzročilo težave pri uresničevanju naložbenih ciljev.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 72(4), točka (f) (nova točka)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (f) | vzpostavi tako imenovane regulativne peskovnike za odobritev ciljno usmerjenih in začasnih izvzetij iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za izvajanje inovativnih naložb v nizkoogljične in obnovljive pline. Vzpostavitev takšnega preskusnega regulativnega okolja je namenjena pospešitvi naložb v nizkoogljične pline in obnovljive pline, zlasti v tistih državah članicah, v katerih te ne bodo v celoti skladne z veljavnimi pravnimi in regulativnimi okviri, ter bi lahko olajšala naknadno prilagoditev regulativnega okolja takim naložbam. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(f)

(f)

vzpostavi tako imenovane regulativne peskovnike za odobritev ciljno usmerjenih in začasnih izvzetij iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za izvajanje inovativnih naložb v nizkoogljične in obnovljive pline. Vzpostavitev takšnega preskusnega regulativnega okolja je namenjena pospešitvi naložb v nizkoogljične pline in obnovljive pline, zlasti v tistih državah članicah, v katerih te ne bodo v celoti skladne z veljavnimi pravnimi in regulativnimi okviri, ter bi lahko olajšala naknadno prilagoditev regulativnega okolja takim naložbam.

vzpostavi tako imenovane regulativne peskovnike za odobritev ciljno usmerjenih in začasnih izvzetij iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za izvajanje inovativnih naložb v nizkoogljične in obnovljive pline. Vzpostavitev takšnega preskusnega regulativnega okolja je namenjena pospešitvi naložb v nizkoogljične pline in obnovljive pline, zlasti v tistih državah članicah, v katerih te ne bodo v celoti skladne z veljavnimi pravnimi in regulativnimi okviri, ter bi lahko olajšala naknadno prilagoditev regulativnega okolja takim naložbam.

Obrazložitev

Obrazložitev

Priporoča se uvedba tako imenovanih regulativnih peskovnikov, ki bodo zagotovili začasno izvzetje iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za uresničitev inovativnih naložb, za katere še ni bilo razvito ustrezno pravno okolje.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 804 final

COM(2021) 804 final

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 42

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| [...] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina. | [...] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina.
  Potrdila o izvoru bodo potrebna za zagotovitev tesno povezanega, interoperabilnega in preglednega trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, katerih količine se bodo v sistemu zemeljskega plina povečale. Namen teh potrdil bo certificiranje vira proizvodnje plina in ustvarjenega ogljičnega odtisa, da se zagotovi standardizirano trgovanje med proizvajalci in končnimi odjemalci ter dokumentira doseženo zmanjšanje emisij CO2. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

[...] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina.

[...] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina.
  Potrdila o izvoru bodo potrebna za zagotovitev tesno povezanega, interoperabilnega in preglednega trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, katerih količine se bodo v sistemu zemeljskega plina povečale. Namen teh potrdil bo certificiranje vira proizvodnje plina in ustvarjenega ogljičnega odtisa, da se zagotovi standardizirano trgovanje med proizvajalci in končnimi odjemalci ter dokumentira doseženo zmanjšanje emisij CO2.

Potrdila o izvoru bodo potrebna za zagotovitev tesno povezanega, interoperabilnega in preglednega trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, katerih količine se bodo v sistemu zemeljskega plina povečale. Namen teh potrdil bo certificiranje vira proizvodnje plina in ustvarjenega ogljičnega odtisa, da se zagotovi standardizirano trgovanje med proizvajalci in končnimi odjemalci ter dokumentira doseženo zmanjšanje emisij CO2

Obrazložitev

Obrazložitev

Brez potrdila o izvoru ne bo mogoče certificirati vira proizvodnje in ogljičnega odtisa določenega plina, kar bo preprečilo izvajanje podnebnih politik in nefinančno poročanje.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 43(1), točka (c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi.

| (c) | prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi
  , in sistemske povezave s tretjimi državami, iz katerih se bodo uvažali nizkoogljični in obnovljivi plini, da bi zadostili skupnemu povpraševanju Evropske unije po energiji
  . |
| --- | --- |

(c)

prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi
  , in sistemske povezave s tretjimi državami, iz katerih se bodo uvažali nizkoogljični in obnovljivi plini, da bi zadostili skupnemu povpraševanju Evropske unije po energiji
  .

, in sistemske povezave s tretjimi državami, iz katerih se bodo uvažali nizkoogljični in obnovljivi plini, da bi zadostili skupnemu povpraševanju Evropske unije po energiji

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi zagotovili kontinuiteto proizvodnje v industrijskih sektorjih in energetsko varnost EU na novem trgu nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, bi morala biti glavna točka načrtovanja zagotoviti uvoz potrebnih količin vodika iz držav zunaj EU, da bi trajnostno in varno pokrili skupne potrebe EU po energiji.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 43(4) (nov odstavek)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Za pripravo pravilnega, realističnega in izvedljivega desetletnega načrta razvoja omrežja na ravni Unije bi morali ACER, ENTSO za plin in ENTSO za električno energijo takoj po začetku veljavnosti te uredbe začeti postopek posvetovanja z nacionalnimi regulativnimi organi o stroških gradnje ali nadgradnje infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline. To zadeva zlasti natančno načrtovanje naložbenih in operativnih stroškov za nove zmogljivosti, kot so terminali za vodik, elektrolizatorji in vodikova omrežja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.
     
  Za pripravo pravilnega, realističnega in izvedljivega desetletnega načrta razvoja omrežja na ravni Unije bi morali ACER, ENTSO za plin in ENTSO za električno energijo takoj po začetku veljavnosti te uredbe začeti postopek posvetovanja z nacionalnimi regulativnimi organi o stroških gradnje ali nadgradnje infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline. To zadeva zlasti natančno načrtovanje naložbenih in operativnih stroškov za nove zmogljivosti, kot so terminali za vodik, elektrolizatorji in vodikova omrežja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Kot pri prejšnjem predlogu spremembe.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Člen 60(1), točka (b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | naložba prispeva k razogljičenju; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

naložba prispeva k razogljičenju;

| (b) | naložba prispeva k razogljičenju
  in zagotavlja, da je na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin zasnovana tako, da se bo že od začetka obratovanja lahko uporabljala za obnovljive in nizkoogljične pline, s čimer se bo zmanjšalo tveganje vezanosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

naložba prispeva k razogljičenju
  in zagotavlja, da je na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin zasnovana tako, da se bo že od začetka obratovanja lahko uporabljala za obnovljive in nizkoogljične pline, s čimer se bo zmanjšalo tveganje vezanosti
  ;

in zagotavlja, da je na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin zasnovana tako, da se bo že od začetka obratovanja lahko uporabljala za obnovljive in nizkoogljične pline, s čimer se bo zmanjšalo tveganje vezanosti

Obrazložitev

Obrazložitev

Kot pri prejšnjem predlogu spremembe.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942

COM(2021)805 final

COM(2021)805 final

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 3 (nov člen)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Ocena dolgoročnega potenciala obnovljivih virov plina kot podlaga za optimizacijo razvoja prenosnega in distribucijskega sistema





  1.
     
  Države članice so v okviru svojih nacionalnih strategij za bioplin in biometan odgovorne za ocenjevanje proizvodnega potenciala biometana na lokalni ravni na svojem celotnem ozemlju. Ta ocena se izvede v dveh letih od začetka veljavnosti te uredbe in lahko temelji na obstoječih ocenah.






  2.
     
  Biomasa, ki se upošteva v tej oceni, vključuje surovo biomaso, kot je opredeljena v členu 2 Direktive 2018/2001 (vključno s Prilogo IX), in izpolnjuje trajnostna merila EU.






  3.
     
  V fazi priprave ocene se države članice posvetujejo s pristojnim regulativnim organom ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, da bi določile:










  (a) | teritorialno enoto, znotraj katere se opravi ocena proizvodnega potenciala, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ocena dolgoročnega potenciala obnovljivih virov plina kot podlaga za optimizacijo razvoja prenosnega in distribucijskega sistema

Ocena dolgoročnega potenciala obnovljivih virov plina kot podlaga za optimizacijo razvoja prenosnega in distribucijskega sistema

1.
     
  Države članice so v okviru svojih nacionalnih strategij za bioplin in biometan odgovorne za ocenjevanje proizvodnega potenciala biometana na lokalni ravni na svojem celotnem ozemlju. Ta ocena se izvede v dveh letih od začetka veljavnosti te uredbe in lahko temelji na obstoječih ocenah.

2.
     
  Biomasa, ki se upošteva v tej oceni, vključuje surovo biomaso, kot je opredeljena v členu 2 Direktive 2018/2001 (vključno s Prilogo IX), in izpolnjuje trajnostna merila EU.

3.
     
  V fazi priprave ocene se države članice posvetujejo s pristojnim regulativnim organom ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, da bi določile:

(a)

teritorialno enoto, znotraj katere se opravi ocena proizvodnega potenciala,

| (b) | geografsko bližino obstoječih omrežij zemeljskega plina z vidika ocenjene biomase. |
| --- | --- |

(b)

geografsko bližino obstoječih omrežij zemeljskega plina z vidika ocenjene biomase.

4.
     
  Države članice se pri pripravi ocen, njihovi razširitvi in poznejših posodobitvah posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov. Posvetujejo se lahko tudi z drugimi ustreznimi organi.

Obrazložitev

Obrazložitev

Ocena dolgoročnega proizvodnega potenciala bioplina in biometana je predpogoj za stroškovno učinkovito načrtovanje ojačitev omrežja za vključitev vse večjih količin biometana v plinska omrežja.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Člen 3(3) (nov odstavek)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3.
     
  ACER skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi opravi podroben izračun naložbenih in operativnih stroškov, povezanih z zmanjšanjem emisij metana v vsaki državi članici. Prvi izračun se opravi v ... [12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe] in se posodobi vsake tri mesece. Izračun naložbenih in operativnih stroškov je osnova za načrtovanje tarifne politike in politike financiranja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.
     
  ACER skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi opravi podroben izračun naložbenih in operativnih stroškov, povezanih z zmanjšanjem emisij metana v vsaki državi članici. Prvi izračun se opravi v ... [12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe] in se posodobi vsake tri mesece. Izračun naložbenih in operativnih stroškov je osnova za načrtovanje tarifne politike in politike financiranja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pri izvajanju analiz uhajanja metana, poročanju o emisijah metana in uresničevanju morebitnih novih naložb za zmanjšanje teh emisij bi bilo treba upoštevati sistemske stroške, ki ne smejo predstavljati bremena za končnega odjemalca ali povečati energijske revščine regij.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Člen 10(4) (nov odstavek)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Komisija v sodelovanju z Mednarodno opazovalnico emisij metana z izvedbenimi akti določi vseevropsko metodologijo za spremljanje in preverjanje emisij metana ter poročanje o njih za izvajanje obveznosti iz poglavij 3, 4 in 5 te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.
     
  Komisija v sodelovanju z Mednarodno opazovalnico emisij metana z izvedbenimi akti določi vseevropsko metodologijo za spremljanje in preverjanje emisij metana ter poročanje o njih za izvajanje obveznosti iz poglavij 3, 4 in 5 te uredbe.

Obrazložitev

Obrazložitev

Za začetek usklajenih prizadevanj za zmanjšanje emisij metana je treba uvesti univerzalno metodologijo za spremljanje in preverjanje emisij ter poročanje o njih, ki naj zajema celoten sektor in povzročiteljem emisij metana omogoča, da pregledno in primerljivo poročajo o njih.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Členi 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Členi 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29 | V členu 12 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.




  V členu 14 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.




  V členu 17 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.




  V členu 18 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.




  V členu 25 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.




  V členu 26 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.




  V členu 27 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.




  V členu 28 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.




  V členu 29 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Členi 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29

V členu 12 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 12 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 14 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 14 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 17 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 17 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 18 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 18 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 25 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 25 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 26 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 26 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 27 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 27 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev.

V členu 28 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 28 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 29 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

V členu 29 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | poudarja, da je treba potrošnike zaščititi pred visokimi cenami in jim zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo. To je zlasti pomembno v sedanjih geopolitičnih razmerah; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba potrošnike zaščititi pred visokimi cenami in jim zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo. To je zlasti pomembno v sedanjih geopolitičnih razmerah;

| 2. | za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora in osmega okoljskega akcijskega načrta ter v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah bi morala Unija ob upoštevanju vprašanja energetske varnosti čim prej postopno opustiti fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, in doseči gospodarstvo z visoko energijsko učinkovitostjo, ki bo temeljilo predvsem na obnovljivih virih energije. Zato je treba hitro vzpostaviti skupni okvir za postopno opuščanje zemeljskega plina; |
| --- | --- |

2.

za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora in osmega okoljskega akcijskega načrta ter v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah bi morala Unija ob upoštevanju vprašanja energetske varnosti čim prej postopno opustiti fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, in doseči gospodarstvo z visoko energijsko učinkovitostjo, ki bo temeljilo predvsem na obnovljivih virih energije. Zato je treba hitro vzpostaviti skupni okvir za postopno opuščanje zemeljskega plina;

| 3. | ugotavlja, da je razvoj vodikovega gospodarstva neposredno odvisen od pravočasne vzpostavitve in preoblikovanja vodikove infrastrukture. Za izvajanje večplastnih projektov in pobud v dinamičnem okolju je potreben ustrezen pravni okvir EU, da se zagotovi potrebna gotovost pri načrtovanju naložb; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je razvoj vodikovega gospodarstva neposredno odvisen od pravočasne vzpostavitve in preoblikovanja vodikove infrastrukture. Za izvajanje večplastnih projektov in pobud v dinamičnem okolju je potreben ustrezen pravni okvir EU, da se zagotovi potrebna gotovost pri načrtovanju naložb;

| 4. | poudarja, da vse večji prodor razogljičenih plinov ne bi smel vplivati na kakovost plina pri končnih uporabnikih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da vse večji prodor razogljičenih plinov ne bi smel vplivati na kakovost plina pri končnih uporabnikih;

| 5. | opozarja, da je treba analizirati stroške razvoja infrastrukture, da bo energetski prehod z ekonomskega vidika predvidljiv. Za razvoj infrastrukture za razogljičene pline bodo morda potrebne dodatne študije stroškov in tudi študije učinka tega prehoda v najbolj oddaljenih regijah glede na njihove posebnosti, ki so ustrezno priznane v členu 349 PDEU; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je treba analizirati stroške razvoja infrastrukture, da bo energetski prehod z ekonomskega vidika predvidljiv. Za razvoj infrastrukture za razogljičene pline bodo morda potrebne dodatne študije stroškov in tudi študije učinka tega prehoda v najbolj oddaljenih regijah glede na njihove posebnosti, ki so ustrezno priznane v členu 349 PDEU;

| 6. | poziva k preprečevanju ustvarjanja nasedlih naložb. Zlasti na novo zgrajene zmogljivosti za plin bi morale biti zasnovane tako, da bodo v prihodnosti zmožne sosežiganja ali delovanja ob visokih koncentracijah razogljičenih plinov; |
| --- | --- |

6.

poziva k preprečevanju ustvarjanja nasedlih naložb. Zlasti na novo zgrajene zmogljivosti za plin bi morale biti zasnovane tako, da bodo v prihodnosti zmožne sosežiganja ali delovanja ob visokih koncentracijah razogljičenih plinov;

| 7. | priporoča uvedbo tako imenovanih regulativnih peskovnikov, da se zagotovi razvoj integriranega trga za razogljičene pline v primeru nezadostne sektorske zakonodaje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

7.

priporoča uvedbo tako imenovanih regulativnih peskovnikov, da se zagotovi razvoj integriranega trga za razogljičene pline v primeru nezadostne sektorske zakonodaje na nacionalni ravni;

| 8. | opozarja na možnost uvedbe potrdil o izvoru za nizkoogljične in obnovljive pline, ki bodo zagotovila pregledno trgovanje na trgu; |
| --- | --- |

8.

opozarja na možnost uvedbe potrdil o izvoru za nizkoogljične in obnovljive pline, ki bodo zagotovila pregledno trgovanje na trgu;

| 9. | priporoča pripravo časovnega načrta za uvoz razogljičenih plinov v EU, da bi ohranili energetsko varnost in zadovoljili prihodnje povpraševanje; |
| --- | --- |

9.

priporoča pripravo časovnega načrta za uvoz razogljičenih plinov v EU, da bi ohranili energetsko varnost in zadovoljili prihodnje povpraševanje;

| 10. | poziva, naj se pristojnosti ENTSOG (Evropske mreže sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina) razširijo, da bodo zajemale tudi razvoj trga za nizkoogljične in obnovljive pline, namesto da se v ta namen ustanavlja ločena evropska mreža operaterjev omrežij za vodik (ENNOH); |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se pristojnosti ENTSOG (Evropske mreže sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina) razširijo, da bodo zajemale tudi razvoj trga za nizkoogljične in obnovljive pline, namesto da se v ta namen ustanavlja ločena evropska mreža operaterjev omrežij za vodik (ENNOH);

| 11. | je kritičen do predlaganih strogih pravil o vertikalnem in horizontalnem ločevanju lastništva vodikovih omrežij. So namreč v nasprotju s ciljem kratkoročnih in obsežnih naložb v vodikovo omrežje, ki bi bilo zgrajeno in učinkovito upravljano iz obstoječih omrežij zemeljskega plina; zato poziva, naj se zahteve glede ločevanja električne energije in plina uporabijo tudi za vodik, zlasti na ravni distribucijskega omrežja; opozarja na možnost, da se pristojnost za razvoj omrežja za prenos vodika prenese na operaterje prenosnega sistema za plin. Preoblikovanje operaterja prenosnega omrežja za vodik v ločeno podjetje, ki bi bilo neodvisno od operaterja prenosnega sistema za plin, morda ne bo koristilo dinamiki energetskega prehoda; |
| --- | --- |

11.

je kritičen do predlaganih strogih pravil o vertikalnem in horizontalnem ločevanju lastništva vodikovih omrežij. So namreč v nasprotju s ciljem kratkoročnih in obsežnih naložb v vodikovo omrežje, ki bi bilo zgrajeno in učinkovito upravljano iz obstoječih omrežij zemeljskega plina; zato poziva, naj se zahteve glede ločevanja električne energije in plina uporabijo tudi za vodik, zlasti na ravni distribucijskega omrežja; opozarja na možnost, da se pristojnost za razvoj omrežja za prenos vodika prenese na operaterje prenosnega sistema za plin. Preoblikovanje operaterja prenosnega omrežja za vodik v ločeno podjetje, ki bi bilo neodvisno od operaterja prenosnega sistema za plin, morda ne bo koristilo dinamiki energetskega prehoda;

| 12. | poziva k razvoju substratne podlage za bioplin in biometan. Zagotavljanje oskrbe z organskimi gorivi bo pomembno za čim boljše izkoriščanje potenciala regij za te pline; prav tako poziva k izključitvi proizvodnje rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnje obratov za pridobivanje bioplina, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje; |
| --- | --- |

12.

poziva k razvoju substratne podlage za bioplin in biometan. Zagotavljanje oskrbe z organskimi gorivi bo pomembno za čim boljše izkoriščanje potenciala regij za te pline; prav tako poziva k izključitvi proizvodnje rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnje obratov za pridobivanje bioplina, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje;

| 13. | poziva k oceni dolgoročnega potenciala proizvodnje bioplina in biometana na regionalni ravni, na podlagi katere bo mogoče opredeliti regionalni razvojni potencial ekosistema razogljičenih plinov; |
| --- | --- |

13.

poziva k oceni dolgoročnega potenciala proizvodnje bioplina in biometana na regionalni ravni, na podlagi katere bo mogoče opredeliti regionalni razvojni potencial ekosistema razogljičenih plinov;

| 14. | priporoča vzpostavitev skupne metodologije za merjenje emisij metana, ki bo omogočila usklajena prizadevanja za zmanjšanje teh emisij v EU; |
| --- | --- |

14.

priporoča vzpostavitev skupne metodologije za merjenje emisij metana, ki bo omogočila usklajena prizadevanja za zmanjšanje teh emisij v EU;

| 15. | poudarja, da se bo metan kot gorivo za naprave za soproizvodnjo uporabljal le izjemoma in prehodno; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se bo metan kot gorivo za naprave za soproizvodnjo uporabljal le izjemoma in prehodno;

| 16. | priporoča, naj se upoštevajo stroški prizadevanj za zmanjšanje emisij metana v EU. Evropska komisija bi morala upoštevati potrebne stroške za države članice in predvideti sredstva za pomoč, ki bi neposredno koristila končnim odjemalcem, zlasti v manj razvitih regijah in regijah z velikimi potrebami po ogrevanju; |
| --- | --- |

16.

priporoča, naj se upoštevajo stroški prizadevanj za zmanjšanje emisij metana v EU. Evropska komisija bi morala upoštevati potrebne stroške za države članice in predvideti sredstva za pomoč, ki bi neposredno koristila končnim odjemalcem, zlasti v manj razvitih regijah in regijah z velikimi potrebami po ogrevanju;

| 17. | poziva, naj se v določbah EU v celoti prizna in podpre uporaba bioplina tudi v prometu, da bi zmanjšali emisije z vidika življenjskega cikla. Trenutno se v taksonomiji EU za trajnostne dejavnosti kot trajnostna dejavnost priznava proizvodnja bioplina, ne pa tudi njegova uporaba v prometu; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj se v določbah EU v celoti prizna in podpre uporaba bioplina tudi v prometu, da bi zmanjšali emisije z vidika življenjskega cikla. Trenutno se v taksonomiji EU za trajnostne dejavnosti kot trajnostna dejavnost priznava proizvodnja bioplina, ne pa tudi njegova uporaba v prometu;

| 18. | opozarja, da se pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti v EU razlikujejo in da je treba odločitve sprejemati na ravni upravljanja, kjer je to najučinkovitejše; meni, da so obravnavani zakonodajni predlogi v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

18.

opozarja, da se pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti v EU razlikujejo in da je treba odločitve sprejemati na ravni upravljanja, kjer je to najučinkovitejše; meni, da so obravnavani zakonodajni predlogi v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/94

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o čipih za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema

(2022/C 498/14)

| Poročevalec: | Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/EPP), minister za regionalni razvoj v deželni vladi, Saška |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)
  COM(2022) 46 final
  Priloge k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)
  COM(2022) 46 final, priloge od 1 do 3
  Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe
  COM(2022) 47 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akt o čipih za Evropo
  COM(2022) 45 final
  Priporočilo Komisije o skupnem naboru orodij Unije za odpravo pomanjkanj polprevodnikov in mehanizmu EU za spremljanje ekosistema polprevodnikov
  COM(2022) 782 final |

Poročevalec:

Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/EPP), minister za regionalni razvoj v deželni vladi, Saška

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)

COM(2022) 46 final

Priloge k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)

COM(2022) 46 final, priloge od 1 do 3

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe

COM(2022) 47 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akt o čipih za Evropo

COM(2022) 45 final

Priporočilo Komisije o skupnem naboru orodij Unije za odpravo pomanjkanj polprevodnikov in mehanizmu EU za spremljanje ekosistema polprevodnikov

COM(2022) 782 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)

COM(2022) 46 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (1) | Polprevodniki so v temelju vsake digitalne naprave: od pametnih telefonov in avtomobilov do kritičnih aplikacij in infrastrukture v zdravstvu, energetiki, komunikacijah ter v večini drugih industrijskih sektorjev. Čeprav so polprevodniki bistveni za delovanje našega sodobnega gospodarstva in družbe, je Unija doživela doslej največje motnje v oskrbi z njimi. Trenutno pomanjkanje oskrbe je simptom trajnih in hudih strukturnih pomanjkljivosti v vrednostni in oskrbovalni verigi polprevodnikov v Uniji. Motnje so pri tem razkrile dolgotrajne ranljivosti, zlasti močno odvisnost od tretjih držav pri proizvodnji in zasnovi čipov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(1)

Polprevodniki so v temelju vsake digitalne naprave: od pametnih telefonov in avtomobilov do kritičnih aplikacij in infrastrukture v zdravstvu, energetiki, komunikacijah ter v večini drugih industrijskih sektorjev. Čeprav so polprevodniki bistveni za delovanje našega sodobnega gospodarstva in družbe, je Unija doživela doslej največje motnje v oskrbi z njimi. Trenutno pomanjkanje oskrbe je simptom trajnih in hudih strukturnih pomanjkljivosti v vrednostni in oskrbovalni verigi polprevodnikov v Uniji. Motnje so pri tem razkrile dolgotrajne ranljivosti, zlasti močno odvisnost od tretjih držav pri proizvodnji in zasnovi čipov.

| (1) | Polprevodniki so v temelju vsake digitalne naprave: od pametnih telefonov
  , električnih koles
  in avtomobilov do kritičnih aplikacij in infrastrukture v zdravstvu, energetiki, komunikacijah ter v večini drugih industrijskih sektorjev. Čeprav so polprevodniki bistveni za delovanje našega sodobnega gospodarstva in družbe
  ter cilj zelenega prehoda
  , je Unija doživela doslej največje motnje v oskrbi z njimi. Trenutno pomanjkanje oskrbe je simptom trajnih in hudih strukturnih pomanjkljivosti v vrednostni in oskrbovalni verigi polprevodnikov v Uniji. Motnje so pri tem razkrile dolgotrajne ranljivosti, zlasti močno odvisnost od tretjih držav pri proizvodnji in zasnovi čipov. |
| --- | --- |

(1)

Polprevodniki so v temelju vsake digitalne naprave: od pametnih telefonov
  , električnih koles
  in avtomobilov do kritičnih aplikacij in infrastrukture v zdravstvu, energetiki, komunikacijah ter v večini drugih industrijskih sektorjev. Čeprav so polprevodniki bistveni za delovanje našega sodobnega gospodarstva in družbe
  ter cilj zelenega prehoda
  , je Unija doživela doslej največje motnje v oskrbi z njimi. Trenutno pomanjkanje oskrbe je simptom trajnih in hudih strukturnih pomanjkljivosti v vrednostni in oskrbovalni verigi polprevodnikov v Uniji. Motnje so pri tem razkrile dolgotrajne ranljivosti, zlasti močno odvisnost od tretjih držav pri proizvodnji in zasnovi čipov.

Obrazložitev

Industrijske panoge in tehnologije, ki so osrednjega pomena za zeleni prehod, potrebujejo čipe. Nameščeni so na primer v motorjih, krmilnikih in prikazovalnikih sodobnih električnih koles in fotovoltaičnih razsmernikov. Brez čipov ne bo zelenega prehoda.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | Ta okvir ima dva cilja. Prvi je zagotoviti pogoje, potrebne za konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost Unije, ter prilagoditev industrije strukturnim spremembam zaradi hitrih inovacijskih ciklov in potrebe po trajnostnosti. Drugi cilj, ki je ločen od prvega in ga dopolnjuje, je izboljšati delovanje notranjega trga z določitvijo enotnega pravnega okvira Unije za povečanje odpornosti in zanesljivosti oskrbe Unije na področju polprevodniških tehnologij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

Ta okvir ima dva cilja. Prvi je zagotoviti pogoje, potrebne za konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost Unije, ter prilagoditev industrije strukturnim spremembam zaradi hitrih inovacijskih ciklov in potrebe po trajnostnosti. Drugi cilj, ki je ločen od prvega in ga dopolnjuje, je izboljšati delovanje notranjega trga z določitvijo enotnega pravnega okvira Unije za povečanje odpornosti in zanesljivosti oskrbe Unije na področju polprevodniških tehnologij.

| (3) | Ta okvir ima dva cilja. Prvi je zagotoviti pogoje, potrebne za konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost Unije, ter
  – ob upoštevanju trajnostnih meril (ciljev trajnostnega razvoja) –
  prilagoditev industrije strukturnim spremembam
  v različnih sektorjih in zadevnih regionalnih ekosistemih, ki so nastale
  zaradi hitrih inovacijskih ciklov in potrebe po trajnostnosti. Drugi cilj, ki je ločen od prvega in ga dopolnjuje, je izboljšati delovanje notranjega trga z določitvijo enotnega pravnega okvira Unije za povečanje odpornosti in zanesljivosti oskrbe Unije na področju polprevodniških tehnologij. |
| --- | --- |

(3)

Ta okvir ima dva cilja. Prvi je zagotoviti pogoje, potrebne za konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost Unije, ter
  – ob upoštevanju trajnostnih meril (ciljev trajnostnega razvoja) –
  prilagoditev industrije strukturnim spremembam
  v različnih sektorjih in zadevnih regionalnih ekosistemih, ki so nastale
  zaradi hitrih inovacijskih ciklov in potrebe po trajnostnosti. Drugi cilj, ki je ločen od prvega in ga dopolnjuje, je izboljšati delovanje notranjega trga z določitvijo enotnega pravnega okvira Unije za povečanje odpornosti in zanesljivosti oskrbe Unije na področju polprevodniških tehnologij.

Obrazložitev

Upoštevanje ciljev trajnostnega razvoja je osrednji vidik in ga je treba navesti.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13) | Da bi premostili omejitve sedanjih razdrobljenih prizadevanj v obliki javnih in zasebnih naložb, olajšali povezovanje, medsebojno bogatenje in donosnost naložb v tekoče programe ter sledili skupni strateški viziji Unije za polprevodnike kot sredstvu za uresničitev ambicij Unije in njenih držav članic za zagotovitev vodilne vloge v digitalnem gospodarstvu, bi morala pobuda Čipi za Evropo olajšati boljše usklajevanje in tesnejše sinergije med obstoječimi programi financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni, boljše usklajevanje in sodelovanje z industrijo in ključnimi deležniki iz zasebnega sektorja ter dodatne skupne naložbe z državami članicami. Z načinom izvajanja pobude se združujejo viri iz Unije, držav članic in tretjih držav, pridruženih obstoječim programom Unije, ter zasebnega sektorja. Uspeh pobude lahko zato temelji le na skupnem prizadevanju držav članic in Unije za podpiranje znatnih kapitalskih stroškov in široke razpoložljivosti virtualnega snovanja, preskušanja in pilotnih virov ter širjenja znanja, spretnosti in kompetenc. Kadar je to ustrezno in glede na posebnosti zadevnih ukrepov, bi bilo treba cilje pobude, zlasti dejavnosti „Sklada za čipe“, podpirati tudi prek mehanizma mešanega financiranja v okviru sklada InvestEU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)

Da bi premostili omejitve sedanjih razdrobljenih prizadevanj v obliki javnih in zasebnih naložb, olajšali povezovanje, medsebojno bogatenje in donosnost naložb v tekoče programe ter sledili skupni strateški viziji Unije za polprevodnike kot sredstvu za uresničitev ambicij Unije in njenih držav članic za zagotovitev vodilne vloge v digitalnem gospodarstvu, bi morala pobuda Čipi za Evropo olajšati boljše usklajevanje in tesnejše sinergije med obstoječimi programi financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni, boljše usklajevanje in sodelovanje z industrijo in ključnimi deležniki iz zasebnega sektorja ter dodatne skupne naložbe z državami članicami. Z načinom izvajanja pobude se združujejo viri iz Unije, držav članic in tretjih držav, pridruženih obstoječim programom Unije, ter zasebnega sektorja. Uspeh pobude lahko zato temelji le na skupnem prizadevanju držav članic in Unije za podpiranje znatnih kapitalskih stroškov in široke razpoložljivosti virtualnega snovanja, preskušanja in pilotnih virov ter širjenja znanja, spretnosti in kompetenc. Kadar je to ustrezno in glede na posebnosti zadevnih ukrepov, bi bilo treba cilje pobude, zlasti dejavnosti „Sklada za čipe“, podpirati tudi prek mehanizma mešanega financiranja v okviru sklada InvestEU.

| (13) | Da bi premostili omejitve sedanjih razdrobljenih prizadevanj v obliki javnih in zasebnih naložb, olajšali povezovanje, medsebojno bogatenje in donosnost naložb v tekoče programe ter sledili skupni strateški viziji Unije za polprevodnike kot sredstvu za uresničitev ambicij Unije in njenih držav članic za zagotovitev vodilne vloge v digitalnem gospodarstvu, bi morala pobuda Čipi za Evropo olajšati boljše usklajevanje
  na vseh ravneh upravljanja
  in
  med njimi ter
  tesnejše sinergije med obstoječimi programi financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni
  (vključno s centralno in skupno upravljanimi programi EU)
  , boljše usklajevanje in sodelovanje z industrijo in ključnimi deležniki iz zasebnega sektorja ter dodatne skupne naložbe z državami članicami. Z načinom izvajanja pobude se združujejo viri iz Unije, držav članic
  , regij
  in tretjih držav, pridruženih obstoječim programom Unije, ter zasebnega sektorja. Uspeh pobude lahko zato temelji le na skupnem prizadevanju držav članic in Unije za podpiranje znatnih kapitalskih stroškov in široke razpoložljivosti virtualnega snovanja, preskušanja in pilotnih virov ter širjenja znanja, spretnosti in kompetenc. Kadar je to ustrezno in glede na posebnosti zadevnih ukrepov, bi bilo treba cilje pobude, zlasti dejavnosti „Sklada za čipe“, podpirati tudi prek mehanizma mešanega financiranja v okviru sklada InvestEU. |
| --- | --- |

(13)

Da bi premostili omejitve sedanjih razdrobljenih prizadevanj v obliki javnih in zasebnih naložb, olajšali povezovanje, medsebojno bogatenje in donosnost naložb v tekoče programe ter sledili skupni strateški viziji Unije za polprevodnike kot sredstvu za uresničitev ambicij Unije in njenih držav članic za zagotovitev vodilne vloge v digitalnem gospodarstvu, bi morala pobuda Čipi za Evropo olajšati boljše usklajevanje
  na vseh ravneh upravljanja
  in
  med njimi ter
  tesnejše sinergije med obstoječimi programi financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni
  (vključno s centralno in skupno upravljanimi programi EU)
  , boljše usklajevanje in sodelovanje z industrijo in ključnimi deležniki iz zasebnega sektorja ter dodatne skupne naložbe z državami članicami. Z načinom izvajanja pobude se združujejo viri iz Unije, držav članic
  , regij
  in tretjih držav, pridruženih obstoječim programom Unije, ter zasebnega sektorja. Uspeh pobude lahko zato temelji le na skupnem prizadevanju držav članic in Unije za podpiranje znatnih kapitalskih stroškov in široke razpoložljivosti virtualnega snovanja, preskušanja in pilotnih virov ter širjenja znanja, spretnosti in kompetenc. Kadar je to ustrezno in glede na posebnosti zadevnih ukrepov, bi bilo treba cilje pobude, zlasti dejavnosti „Sklada za čipe“, podpirati tudi prek mehanizma mešanega financiranja v okviru sklada InvestEU.

Obrazložitev

Vključitev regionalne razsežnosti.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (15) | Pobuda bi morala temeljiti na močni zbirki znanja in izboljšati sinergije z ukrepi, ki jih trenutno podpirajo Unija
  in
  države članice s programi in ukrepi za raziskave in inovacije na področju polprevodnikov, in za dognanja dela oskrbovalne verige, zlasti s programom Obzorje Evropa in programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (1), s ciljem do leta 2030 okrepiti vlogo Unije kot svetovnega akterja na področju polprevodniške tehnologije in uporab z rastočim svetovnim deležem proizvodnje. Pobuda bi tesno sodelovala z drugimi zadevnimi deležniki, vključno z zavezništvom za procesorje in polprevodniške tehnologije, in dopolnjevala navedene dejavnosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(15)

Pobuda bi morala temeljiti na močni zbirki znanja in izboljšati sinergije z ukrepi, ki jih trenutno podpirajo Unija
  in
  države članice s programi in ukrepi za raziskave in inovacije na področju polprevodnikov, in za dognanja dela oskrbovalne verige, zlasti s programom Obzorje Evropa in programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (1), s ciljem do leta 2030 okrepiti vlogo Unije kot svetovnega akterja na področju polprevodniške tehnologije in uporab z rastočim svetovnim deležem proizvodnje. Pobuda bi tesno sodelovala z drugimi zadevnimi deležniki, vključno z zavezništvom za procesorje in polprevodniške tehnologije, in dopolnjevala navedene dejavnosti.

| (15) | Pobuda bi morala temeljiti na močni zbirki znanja in izboljšati sinergije z ukrepi, ki jih trenutno podpirajo Unija, države članice
  in regije
  s programi in ukrepi za raziskave in inovacije na področju polprevodnikov, in za dognanja dela oskrbovalne verige, zlasti s programom Obzorje Evropa in programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (1), s ciljem do leta 2030 okrepiti vlogo Unije kot svetovnega akterja na področju polprevodniške tehnologije in uporab z rastočim svetovnim deležem proizvodnje. Pobuda bi tesno sodelovala z drugimi zadevnimi deležniki, vključno z zavezništvom za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  ter s strategijami pametne specializacije na regionalni ravni
  in dopolnjevala navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(15)

Pobuda bi morala temeljiti na močni zbirki znanja in izboljšati sinergije z ukrepi, ki jih trenutno podpirajo Unija, države članice
  in regije
  s programi in ukrepi za raziskave in inovacije na področju polprevodnikov, in za dognanja dela oskrbovalne verige, zlasti s programom Obzorje Evropa in programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (1), s ciljem do leta 2030 okrepiti vlogo Unije kot svetovnega akterja na področju polprevodniške tehnologije in uporab z rastočim svetovnim deležem proizvodnje. Pobuda bi tesno sodelovala z drugimi zadevnimi deležniki, vključno z zavezništvom za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  ter s strategijami pametne specializacije na regionalni ravni
  in dopolnjevala navedene dejavnosti.

Obrazložitev

Vključitev regionalne razsežnosti.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (19) | Integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU bi morali zagotoviti zmožnosti proizvodnje polprevodnikov, ki so prve tovrstne v Uniji in prispevajo k zanesljivosti oskrbe in odpornemu ekosistemu na notranjem trgu. Kvalificiran dejavnik za proizvodnjo prvega tovrstnega obrata bi lahko bil v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  sta
  silicijev karbid
  in
  galijev nitrid, ali drugimi inovacijami proizvodov, ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, procesno tehnologijo ali energijsko in okoljsko učinkovitost. Obrat primerljive zmožnosti v industrijskem obsegu v Uniji še ne bi smel biti bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, razen obratov za raziskave in razvoj ali manjših proizvodnih obratov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(19)

Integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU bi morali zagotoviti zmožnosti proizvodnje polprevodnikov, ki so prve tovrstne v Uniji in prispevajo k zanesljivosti oskrbe in odpornemu ekosistemu na notranjem trgu. Kvalificiran dejavnik za proizvodnjo prvega tovrstnega obrata bi lahko bil v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  sta
  silicijev karbid
  in
  galijev nitrid, ali drugimi inovacijami proizvodov, ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, procesno tehnologijo ali energijsko in okoljsko učinkovitost. Obrat primerljive zmožnosti v industrijskem obsegu v Uniji še ne bi smel biti bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, razen obratov za raziskave in razvoj ali manjših proizvodnih obratov.

| (19) | Integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU bi morali zagotoviti zmožnosti proizvodnje polprevodnikov, ki so prve tovrstne v Uniji in prispevajo k zanesljivosti oskrbe in odpornemu ekosistemu na notranjem trgu. Kvalificiran dejavnik za proizvodnjo prvega tovrstnega obrata bi lahko bil v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  so
  silicijev karbid, galijev nitrid,
  indijev fosfid in silicijev nitrid,
  ali drugimi
  povezanimi
  inovacijami proizvodov
  in materialov
  , ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, procesno tehnologijo ali energijsko in okoljsko učinkovitost. Obrat primerljive zmožnosti v industrijskem obsegu v Uniji še ne bi smel biti bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, razen obratov za raziskave in razvoj ali manjših proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(19)

Integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU bi morali zagotoviti zmožnosti proizvodnje polprevodnikov, ki so prve tovrstne v Uniji in prispevajo k zanesljivosti oskrbe in odpornemu ekosistemu na notranjem trgu. Kvalificiran dejavnik za proizvodnjo prvega tovrstnega obrata bi lahko bil v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  so
  silicijev karbid, galijev nitrid,
  indijev fosfid in silicijev nitrid,
  ali drugimi
  povezanimi
  inovacijami proizvodov
  in materialov
  , ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, procesno tehnologijo ali energijsko in okoljsko učinkovitost. Obrat primerljive zmožnosti v industrijskem obsegu v Uniji še ne bi smel biti bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, razen obratov za raziskave in razvoj ali manjših proizvodnih obratov.

Obrazložitev

Silicijev nitrid (SiN) je idealna platforma za aplikacije fotoničnega integriranega vezja, ki imajo zelo širok spekter in valovod z ultranizkimi izgubami. Zato so izjemno primerne za detektorje, spektrometre, biosenzorje in kvantne računalnike. Zaradi doslednosti bi bilo treba navesti tudi indijev fosfid.

Predlog spremembe 6

Člen 2(1), točka 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (10) | „prvi tovrstni obrat“ pomeni industrijski obrat, ki je sposoben proizvajati polprevodnike, vključno s čelnimi ali zalednimi procesi ali obojimi, ki v Uniji še ni bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, na primer v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  sta
  silicijev karbid
  in
  galijev nitrid, ali drugimi inovacijami proizvodov, ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, inovacije procesov ali energijsko in okoljsko učinkovitost; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(10)

„prvi tovrstni obrat“ pomeni industrijski obrat, ki je sposoben proizvajati polprevodnike, vključno s čelnimi ali zalednimi procesi ali obojimi, ki v Uniji še ni bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, na primer v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  sta
  silicijev karbid
  in
  galijev nitrid, ali drugimi inovacijami proizvodov, ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, inovacije procesov ali energijsko in okoljsko učinkovitost;

| (10) | „prvi tovrstni obrat“ pomeni industrijski obrat, ki je sposoben proizvajati polprevodnike, vključno s čelnimi ali zalednimi procesi ali obojimi, ki v Uniji še ni bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, na primer v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  so
  silicijev karbid, galijev nitrid,
  indijev fosfid in silicijev nitrid,
  ali drugimi
  povezanimi
  inovacijami proizvodov
  in materialov
  , ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, inovacije procesov ali energijsko in okoljsko učinkovitost; |
| --- | --- |

(10)

„prvi tovrstni obrat“ pomeni industrijski obrat, ki je sposoben proizvajati polprevodnike, vključno s čelnimi ali zalednimi procesi ali obojimi, ki v Uniji še ni bistveno prisoten ali načrtovan za gradnjo, na primer v zvezi s tehnološkim vozliščem, substratom, kot
  so
  silicijev karbid, galijev nitrid,
  indijev fosfid in silicijev nitrid,
  ali drugimi
  povezanimi
  inovacijami proizvodov
  in materialov
  , ki lahko zagotovijo boljšo učinkovitost, inovacije procesov ali energijsko in okoljsko učinkovitost;

Obrazložitev

Silicijev nitrid (SiN) je idealna platforma za aplikacije fotoničnega integriranega vezja, ki imajo zelo širok spekter in valovod z ultranizkimi izgubami. Zato so izjemno primerne za detektorje, spektrometre, biosenzorje in kvantne računalnike. Zaradi doslednosti bi bilo treba navesti tudi indijev fosfid.

Predlog spremembe 7

Člen 3(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Pobuda je vzpostavljena za obdobje trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027. | 1.   Pobuda je
  v prvem koraku
  vzpostavljena za obdobje trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027.
  Potrebno je nadaljevanje v večletnem finančnem okviru 2028–2034. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Pobuda je vzpostavljena za obdobje trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027.

1.   Pobuda je
  v prvem koraku
  vzpostavljena za obdobje trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027.
  Potrebno je nadaljevanje v večletnem finančnem okviru 2028–2034.

Obrazložitev

Obrazložitev

Obdobje do konca sedanjega večletnega finančnega okvira leta 2027 ne zadostuje za dosego ciljev, ki so bili zastavljeni v samem aktu o čipih, zato je treba že tukaj predvideti podaljšanje.

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 4(2), točka (b)(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (1) | s krepitvijo tehnoloških zmožnosti pri tehnologijah za proizvodnjo čipov naslednje generacije s povezovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter pripravo razvoja prihodnjih tehnoloških vozlišč, vključno z vrhunskimi vozlišči z manj kot dvema nanometroma, popolnoma osiromašenim silicijem na izolatorju (FD-SOI) velikosti 10 nanometrov in manj ter povezovanjem tridimenzionalnih heterogenih sistemov in naprednim pakiranjem; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(1)

s krepitvijo tehnoloških zmožnosti pri tehnologijah za proizvodnjo čipov naslednje generacije s povezovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter pripravo razvoja prihodnjih tehnoloških vozlišč, vključno z vrhunskimi vozlišči z manj kot dvema nanometroma, popolnoma osiromašenim silicijem na izolatorju (FD-SOI) velikosti 10 nanometrov in manj ter povezovanjem tridimenzionalnih heterogenih sistemov in naprednim pakiranjem;

| (1) | s krepitvijo tehnoloških zmožnosti pri tehnologijah za proizvodnjo čipov naslednje generacije s povezovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter pripravo razvoja prihodnjih tehnoloških vozlišč, vključno z vrhunskimi vozlišči z manj kot dvema nanometroma, popolnoma osiromašenim silicijem na izolatorju (FD-SOI) velikosti 10 nanometrov in manj ter povezovanjem tridimenzionalnih heterogenih sistemov in naprednim pakiranjem;
  to vključuje proizvodnjo čipov, večjih od 10 nanometrov, za katere obstaja povpraševanje v industriji EU; |
| --- | --- |

(1)

s krepitvijo tehnoloških zmožnosti pri tehnologijah za proizvodnjo čipov naslednje generacije s povezovanjem raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter pripravo razvoja prihodnjih tehnoloških vozlišč, vključno z vrhunskimi vozlišči z manj kot dvema nanometroma, popolnoma osiromašenim silicijem na izolatorju (FD-SOI) velikosti 10 nanometrov in manj ter povezovanjem tridimenzionalnih heterogenih sistemov in naprednim pakiranjem;
  to vključuje proizvodnjo čipov, večjih od 10 nanometrov, za katere obstaja povpraševanje v industriji EU;

to vključuje proizvodnjo čipov, večjih od 10 nanometrov, za katere obstaja povpraševanje v industriji EU;

Obrazložitev

Obrazložitev

Osredotočenost Komisije na čipe, manjše od 10 nanometrov, je preozka in ne upošteva potreb industrije EU.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 8(2), točka (d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (d) | olajšanje prenosa tehničnega in strokovnega in znanja in izkušenj med državami članicami in regijami s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, znanja in dobrih praks
  ter
  spodbujanjem skupnih programov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(d)

olajšanje prenosa tehničnega in strokovnega in znanja in izkušenj med državami članicami in regijami s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, znanja in dobrih praks
  ter
  spodbujanjem skupnih programov;

ter

| (d) | olajšanje prenosa tehničnega in strokovnega in znanja in izkušenj med državami članicami in regijami s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, znanja in dobrih praks, spodbujanjem skupnih programov
  in izboljšanjem sodelovanja med univerzami ter med univerzami, podjetji in izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami, na primer z vseevropskim sistemom izmenjav med raziskovalci in laboratoriji, da se usposobi in ohrani učno in strokovno osebje
  ; |
| --- | --- |

(d)

olajšanje prenosa tehničnega in strokovnega in znanja in izkušenj med državami članicami in regijami s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, znanja in dobrih praks, spodbujanjem skupnih programov
  in izboljšanjem sodelovanja med univerzami ter med univerzami, podjetji in izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami, na primer z vseevropskim sistemom izmenjav med raziskovalci in laboratoriji, da se usposobi in ohrani učno in strokovno osebje
  ;

in izboljšanjem sodelovanja med univerzami ter med univerzami, podjetji in izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami, na primer z vseevropskim sistemom izmenjav med raziskovalci in laboratoriji, da se usposobi in ohrani učno in strokovno osebje

Obrazložitev

Obrazložitev

Evropska mreža kompetenčnih centrov za polprevodnike bi morala zajemati tudi področje usposabljanja in poučevanja.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 8(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Države članice imenujejo kandidate za kompetenčne centre v skladu s svojimi nacionalnimi postopki ter upravnimi in institucionalnimi strukturami z odprtim in konkurenčnim postopkom. Komisija z izvedbenimi akti določi postopek za vzpostavitev kompetenčnih centrov, vključno z merili za izbor, ter nadaljnje naloge in funkcije centrov v zvezi z izvajanjem ukrepov v okviru pobude, postopek za vzpostavitev mreže ter sprejemanje odločitev o izbiri subjektov, ki jo sestavljajo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(2). | 3.   Države članice imenujejo kandidate za kompetenčne centre v skladu s svojimi nacionalnimi postopki ter upravnimi in institucionalnimi strukturami z odprtim in konkurenčnim postopkom
  ob vključevanju regionalnih in lokalnih oblasti
  .
  Cilj bi moral biti doseči sinergije z evropskimi vozlišči digitalnih inovacij in podpreti ustanavljanje kompetenčnih centrov v regijah EU, ki jih je treba vključiti v njihove regionalne industrijske ekosisteme, vsem ustreznim akterjem v celotni EU pa je treba odpreti dostop in omogočiti okrepljeno medregionalno sodelovanje.
  Komisija z izvedbenimi akti določi postopek za vzpostavitev kompetenčnih centrov, vključno z merili za izbor, ter nadaljnje naloge in funkcije centrov v zvezi z izvajanjem ukrepov v okviru pobude, postopek za vzpostavitev mreže ter sprejemanje odločitev o izbiri subjektov, ki jo sestavljajo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Države članice imenujejo kandidate za kompetenčne centre v skladu s svojimi nacionalnimi postopki ter upravnimi in institucionalnimi strukturami z odprtim in konkurenčnim postopkom. Komisija z izvedbenimi akti določi postopek za vzpostavitev kompetenčnih centrov, vključno z merili za izbor, ter nadaljnje naloge in funkcije centrov v zvezi z izvajanjem ukrepov v okviru pobude, postopek za vzpostavitev mreže ter sprejemanje odločitev o izbiri subjektov, ki jo sestavljajo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(2).

3.   Države članice imenujejo kandidate za kompetenčne centre v skladu s svojimi nacionalnimi postopki ter upravnimi in institucionalnimi strukturami z odprtim in konkurenčnim postopkom
  ob vključevanju regionalnih in lokalnih oblasti
  .
  Cilj bi moral biti doseči sinergije z evropskimi vozlišči digitalnih inovacij in podpreti ustanavljanje kompetenčnih centrov v regijah EU, ki jih je treba vključiti v njihove regionalne industrijske ekosisteme, vsem ustreznim akterjem v celotni EU pa je treba odpreti dostop in omogočiti okrepljeno medregionalno sodelovanje.
  Komisija z izvedbenimi akti določi postopek za vzpostavitev kompetenčnih centrov, vključno z merili za izbor, ter nadaljnje naloge in funkcije centrov v zvezi z izvajanjem ukrepov v okviru pobude, postopek za vzpostavitev mreže ter sprejemanje odločitev o izbiri subjektov, ki jo sestavljajo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(2).

Obrazložitev

Obrazložitev

Vsa MSP in zagonska podjetja v EU bi morala imeti dostop do teh centrov, kar lahko olajša regionalna raven, ki podpira regionalne industrijske ekosisteme.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 9(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Sestavni deli iz člena 5, točke (a) do (d), v okviru pobude se lahko poverijo Skupnemu podjetju za čipe iz Uredbe Sveta XX/XX o spremembi Uredba Sveta (EU) 2021/2085 in izvajajo v okviru delovnega programa Skupnega podjetja za čipe. | 1.   Sestavni deli iz člena 5, točke (a) do (d), v okviru pobude se lahko poverijo Skupnemu podjetju za čipe iz Uredbe Sveta XX/XX o spremembi Uredba Sveta (EU) 2021/2085 in izvajajo v okviru delovnega programa Skupnega podjetja za čipe.
  Države članice morajo ustrezne polprevodniške regije vključiti v Skupno podjetje za čipe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Sestavni deli iz člena 5, točke (a) do (d), v okviru pobude se lahko poverijo Skupnemu podjetju za čipe iz Uredbe Sveta XX/XX o spremembi Uredba Sveta (EU) 2021/2085 in izvajajo v okviru delovnega programa Skupnega podjetja za čipe.

1.   Sestavni deli iz člena 5, točke (a) do (d), v okviru pobude se lahko poverijo Skupnemu podjetju za čipe iz Uredbe Sveta XX/XX o spremembi Uredba Sveta (EU) 2021/2085 in izvajajo v okviru delovnega programa Skupnega podjetja za čipe.
  Države članice morajo ustrezne polprevodniške regije vključiti v Skupno podjetje za čipe.

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 10(2)

(Nova točka (e))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | e) | podpira industrijske oskrbovalne verige v EU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

e)

e)

podpira industrijske oskrbovalne verige v EU.

podpira industrijske oskrbovalne verige v EU.

Obrazložitev

Obrazložitev

Integrirani proizvodni obrati bi morali prispevati h krepitvi industrije v EU, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebe industrije po polprevodnikih.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 11(2)

(Nova točka (e))

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | e) | podpira industrijske oskrbovalne verige v EU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

e)

e)

podpira industrijske oskrbovalne verige v EU.

podpira industrijske oskrbovalne verige v EU.

Obrazložitev

Obrazložitev

Tudi odprte livarne bi morale prispevati h krepitvi industrije v EU, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebe industrije po polprevodnikih.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Člen 12(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Vsako podjetje ali konzorcij podjetij (v nadaljnjem besedilu: vložnik) lahko Komisiji predloži vlogo za priznanje vložnikovega načrtovanega obrata kot integriranega proizvodnega obrata ali odprte livarne EU. | 1.   Vsako podjetje ali konzorcij podjetij (v nadaljnjem besedilu: vložnik) lahko Komisiji predloži vlogo za priznanje vložnikovega načrtovanega obrata kot integriranega proizvodnega obrata ali odprte livarne EU.
  To velja tudi za podjetja, ki so bistvena za izdelavo polprevodnikov ali proizvajajo nove predhodne sestavine ali proizvodne obrate, pri čemer se smiselno uporabljajo merila v členih 11 in 12. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Vsako podjetje ali konzorcij podjetij (v nadaljnjem besedilu: vložnik) lahko Komisiji predloži vlogo za priznanje vložnikovega načrtovanega obrata kot integriranega proizvodnega obrata ali odprte livarne EU.

1.   Vsako podjetje ali konzorcij podjetij (v nadaljnjem besedilu: vložnik) lahko Komisiji predloži vlogo za priznanje vložnikovega načrtovanega obrata kot integriranega proizvodnega obrata ali odprte livarne EU.
  To velja tudi za podjetja, ki so bistvena za izdelavo polprevodnikov ali proizvajajo nove predhodne sestavine ali proizvodne obrate, pri čemer se smiselno uporabljajo merila v členih 11 in 12.

Obrazložitev

Obrazložitev

Za uresničitev ciljev akta o čipih bi morala biti kot upravičena opredeljena tudi proizvodnja predhodnih sestavin, kot so rezine, ali proizvodnih obratov, pri čemer je treba smiselno uporabljati merila.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 15(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Države članice glavne uporabnike polprevodnikov in druge ustrezne deležnike pozovejo, naj zagotovijo informacije o znatnih nihanjih povpraševanja in znanih motnjah v njihovi oskrbovalni verigi. Za lažjo izmenjavo informacij države članice zagotovijo mehanizem in upravno ureditev za te posodobitve. | 2.   Države članice glavne uporabnike polprevodnikov in druge ustrezne deležnike
  , tudi tiste iz podobno mislečih držav,
  pozovejo, naj zagotovijo informacije o znatnih nihanjih povpraševanja in znanih motnjah v njihovi oskrbovalni verigi. Za lažjo izmenjavo informacij države članice zagotovijo mehanizem in upravno ureditev za te posodobitve. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Države članice glavne uporabnike polprevodnikov in druge ustrezne deležnike pozovejo, naj zagotovijo informacije o znatnih nihanjih povpraševanja in znanih motnjah v njihovi oskrbovalni verigi. Za lažjo izmenjavo informacij države članice zagotovijo mehanizem in upravno ureditev za te posodobitve.

2.   Države članice glavne uporabnike polprevodnikov in druge ustrezne deležnike
  , tudi tiste iz podobno mislečih držav,
  pozovejo, naj zagotovijo informacije o znatnih nihanjih povpraševanja in znanih motnjah v njihovi oskrbovalni verigi. Za lažjo izmenjavo informacij države članice zagotovijo mehanizem in upravno ureditev za te posodobitve.

Obrazložitev

Obrazložitev

Ocena stanja samo na podlagi evropskih podatkov in podatkov ZDA ni popolna in je torej pomanjkljiva, zato je treba vključiti podjetja iz podobno mislečih držav v Aziji.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

Člen 19(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  lahko po posvetovanju
  z Evropskim odborom za polprevodnike omeji ukrepe iz členov 21 in 22 na
  nekatere
  kritične sektorje, katerih delovanje je moteno ali jim grozijo motnje zavoljo krize zaradi polprevodnikov. | 2.   Komisija
  mora na podlagi rezultatov posvetovanja
  z Evropskim odborom za polprevodnike
  omejiti
  ukrepe iz členov 21 in 22 na
  tiste
  kritične sektorje, katerih delovanje je moteno ali jim grozijo motnje zavoljo krize zaradi polprevodnikov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Komisija
  lahko po posvetovanju
  z Evropskim odborom za polprevodnike omeji ukrepe iz členov 21 in 22 na
  nekatere
  kritične sektorje, katerih delovanje je moteno ali jim grozijo motnje zavoljo krize zaradi polprevodnikov.

2.   Komisija
  mora na podlagi rezultatov posvetovanja
  z Evropskim odborom za polprevodnike
  omejiti
  ukrepe iz členov 21 in 22 na
  tiste
  kritične sektorje, katerih delovanje je moteno ali jim grozijo motnje zavoljo krize zaradi polprevodnikov.

Obrazložitev

Obrazložitev

Intervencijski ukrepi Komisije morajo biti vedno čim manjši.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Člen 19(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Uporaba ukrepov iz odstavka 1 je sorazmerna in omejena na to, kar je potrebno za obravnavo hudih motenj ključnih družbenih funkcij ali gospodarskih dejavnosti v Uniji, ter mora biti v najboljšem interesu Unije. Z uporabo teh ukrepov se prepreči nesorazmerno upravno breme za MSP. | 4.   Uporaba ukrepov iz odstavka 1 je sorazmerna in omejena na to, kar je potrebno za obravnavo hudih motenj ključnih družbenih funkcij ali gospodarskih dejavnosti v Uniji, ter mora biti v najboljšem interesu Unije. Z uporabo teh ukrepov se prepreči nesorazmerno upravno breme za MSP.
  Ti ukrepi se smejo uporabljati le selektivno in v skrajnem primeru. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Uporaba ukrepov iz odstavka 1 je sorazmerna in omejena na to, kar je potrebno za obravnavo hudih motenj ključnih družbenih funkcij ali gospodarskih dejavnosti v Uniji, ter mora biti v najboljšem interesu Unije. Z uporabo teh ukrepov se prepreči nesorazmerno upravno breme za MSP.

4.   Uporaba ukrepov iz odstavka 1 je sorazmerna in omejena na to, kar je potrebno za obravnavo hudih motenj ključnih družbenih funkcij ali gospodarskih dejavnosti v Uniji, ter mora biti v najboljšem interesu Unije. Z uporabo teh ukrepov se prepreči nesorazmerno upravno breme za MSP.
  Ti ukrepi se smejo uporabljati le selektivno in v skrajnem primeru.

Obrazložitev

Obrazložitev

Nabor orodij za izredne razmere prinaša precejšnje tveganje, da se onemogočijo naložbe in ustanavljanje novih podjetij. Evropska komisija mora jasno navesti, da so ti ukrepi predvideni kot skrajno sredstvo, ki se mu je treba čim bolj izogniti.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Člen 21(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Kadar je to potrebno
  in
  sorazmerno za zagotovitev delovanja vseh ali nekaterih kritičnih sektorjev, lahko Komisija od integriranih proizvodnih obratov in odprtih livarn EU zahteva, da sprejmejo in prednostno razvrstijo naročila v krizi pomembnih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: prednostna naročila).
  Obveznost ima prednost pred katero koli izpolnitveno obveznostjo po zasebnem ali javnem pravu. | 1.   Kadar je to potrebno, sorazmerno
  in tehnično izvedljivo
  za zagotovitev delovanja vseh ali nekaterih kritičnih sektorjev, lahko Komisija od integriranih proizvodnih obratov in odprtih livarn EU zahteva, da sprejmejo in prednostno razvrstijo naročila v krizi pomembnih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: prednostna naročila). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Kadar je to potrebno
  in
  sorazmerno za zagotovitev delovanja vseh ali nekaterih kritičnih sektorjev, lahko Komisija od integriranih proizvodnih obratov in odprtih livarn EU zahteva, da sprejmejo in prednostno razvrstijo naročila v krizi pomembnih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: prednostna naročila).
  Obveznost ima prednost pred katero koli izpolnitveno obveznostjo po zasebnem ali javnem pravu.

1.   Kadar je to potrebno, sorazmerno
  in tehnično izvedljivo
  za zagotovitev delovanja vseh ali nekaterih kritičnih sektorjev, lahko Komisija od integriranih proizvodnih obratov in odprtih livarn EU zahteva, da sprejmejo in prednostno razvrstijo naročila v krizi pomembnih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: prednostna naročila).

Obrazložitev

Obrazložitev

Kratkoročno prestrukturiranje proizvodnje polprevodnikov je skoraj nemogoče, zato je treba kot poglavitno merilo navesti izvedljivost. Poleg tega je treba člen o prednostnih naročilih oblikovati tako, da morebitnih vlagateljev ne bo odvračal od vlaganja v EU. Vprašljivo je tudi, do kakšne mere bi to bilo pravno izvršljivo.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Člen 24(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Evropski odbor za polprevodnike sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik/-ca Komisije. | 1.   Evropski odbor za polprevodnike sestavljajo
  ustrezno strokovno usposobljeni
  predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik/-ca Komisije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Evropski odbor za polprevodnike sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik/-ca Komisije.

1.   Evropski odbor za polprevodnike sestavljajo
  ustrezno strokovno usposobljeni
  predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik/-ca Komisije.

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor za polprevodnike bi moral biti strokovno in ne zgolj politično telo.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Člen 24(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Vsaka nacionalna enotna kontaktna točka iz člena 26(3) imenuje predstavnika
  na visoki ravni
  v Evropski odbor za polprevodnike. Kadar je to ustrezno glede funkcije in strokovnega znanja, ima lahko država članica več kot enega/-o predstavnika/-co v zvezi z različnimi nalogami Evropskega odbora za polprevodnike. Vsak/-a član/-ca Evropskega odbora za polprevodnike ima namestnika/-co. | 2.   Vsaka nacionalna enotna kontaktna točka iz člena 26(3) imenuje
  strokovno usposobljenega
  predstavnika v Evropski odbor za polprevodnike. Kadar je to ustrezno glede funkcije in strokovnega znanja, ima lahko država članica več kot enega/-o predstavnika/-co v zvezi z različnimi nalogami Evropskega odbora za polprevodnike. Vsak/-a član/-ca Evropskega odbora za polprevodnike ima namestnika/-co.
  Države članice morajo vključiti regije s polprevodniškimi ekosistemi. Evropski odbor regij imenuje predstavnika v Evropski odbor za polprevodnike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Vsaka nacionalna enotna kontaktna točka iz člena 26(3) imenuje predstavnika
  na visoki ravni
  v Evropski odbor za polprevodnike. Kadar je to ustrezno glede funkcije in strokovnega znanja, ima lahko država članica več kot enega/-o predstavnika/-co v zvezi z različnimi nalogami Evropskega odbora za polprevodnike. Vsak/-a član/-ca Evropskega odbora za polprevodnike ima namestnika/-co.

2.   Vsaka nacionalna enotna kontaktna točka iz člena 26(3) imenuje
  strokovno usposobljenega
  predstavnika v Evropski odbor za polprevodnike. Kadar je to ustrezno glede funkcije in strokovnega znanja, ima lahko država članica več kot enega/-o predstavnika/-co v zvezi z različnimi nalogami Evropskega odbora za polprevodnike. Vsak/-a član/-ca Evropskega odbora za polprevodnike ima namestnika/-co.
  Države članice morajo vključiti regije s polprevodniškimi ekosistemi. Evropski odbor regij imenuje predstavnika v Evropski odbor za polprevodnike.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glede na vlogo, ki jo imajo regije s polprevodniškimi ekosistemi (npr. članice Silicon Europe) in Evropski odbor regij pri podpiranju regionalnih industrijskih ekosistemov, vključno z MSP, ter znanosti in raziskav, bi jih bilo treba vključiti v Evropski odbor za polprevodnike.

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe 21

Člen 26(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6.   Države članice zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi po potrebi ter v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi organi ter ustreznimi deležniki. Komisija olajša izmenjavo izkušenj med pristojnimi nacionalnimi organi. | 6.   Države članice zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi po potrebi ter v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  organi ter ustreznimi deležniki. Komisija olajša izmenjavo izkušenj med pristojnimi nacionalnimi organi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.   Države članice zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi po potrebi ter v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi organi ter ustreznimi deležniki. Komisija olajša izmenjavo izkušenj med pristojnimi nacionalnimi organi.

6.   Države članice zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi po potrebi ter v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  organi ter ustreznimi deležniki. Komisija olajša izmenjavo izkušenj med pristojnimi nacionalnimi organi.

Obrazložitev

Obrazložitev

Omeniti je treba tudi regionalne in lokalne oblasti.

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe

COM(2022) 47 final

COM(2022) 47 final

Predlog spremembe 22

Predlog spremembe 22

Uvodna izjava 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (7) | Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (1), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(7)

Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (1), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov.

1

| (7) | Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (1), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve
  ter strateškega načrta za raziskave in inovacije
  pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov.
  Sredstva za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za čipe bi morala biti vsaj tako visoka kot predvidena sredstva za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije. Sprejeti je treba tudi enako področje uporabe in enako delovanje. |
| --- | --- |

(7)

Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (1), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve
  ter strateškega načrta za raziskave in inovacije
  pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov.
  Sredstva za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za čipe bi morala biti vsaj tako visoka kot predvidena sredstva za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije. Sprejeti je treba tudi enako področje uporabe in enako delovanje.

odbora zasebnih članov in

1

ter strateškega načrta za raziskave in inovacije

Sredstva za raziskovalne in inovacijske dejavnosti Skupnega podjetja za čipe bi morala biti vsaj tako visoka kot predvidena sredstva za Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije. Sprejeti je treba tudi enako področje uporabe in enako delovanje.

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor javnih organov ne bi smel vnaprej določiti načrta za raziskave in inovacije, saj bi to omejilo pristojnosti upravnega odbora. Skupno podjetje za čipe bi moralo ohraniti raziskovalne dejavnosti, način delovanja in proračun Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije.

Predlog spremembe 23

Predlog spremembe 23

Člen 1, točka (7)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| | „(b) | vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev
  , namenjenih ukrepom na področju raziskav in inovacij
  ;“; |
| --- | --- | --- |

„(b)

vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev
  , namenjenih ukrepom na področju raziskav in inovacij
  ;“;

, namenjenih ukrepom na področju raziskav in inovacij

| | „(b) | vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki
  ob upoštevanju raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti
  predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev;“; |
| --- | --- | --- |

„(b)

vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati udeležbo MSP, ki
  ob upoštevanju raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti
  predstavlja vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev;“;

ob upoštevanju raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti

Obrazložitev

Obrazložitev

Nerealistično je, da bi MSP predstavljala tretjino udeležencev v ukrepih za krepitev zmogljivosti, kakor je opisano v novih točkah od (g) do (j) člena 126(1). Zato bi moral tretjinski delež MSP v celotnem številu udeležencev veljati samo za del, namenjen raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim, tako kot za 20-odstotni delež javnih sredstev.

Predlog spremembe 24

Predlog spremembe 24

Člen 1, točka (7)(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

| (c) | v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

| | „(f) | vzpostaviti skladnost med
  prispevki drugih ustreznih deležnikov k strateškemu načrtu
  za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov;“; |
| --- | --- | --- |

„(f)

vzpostaviti skladnost med
  prispevki drugih ustreznih deležnikov k strateškemu načrtu
  za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov;“;

prispevki drugih ustreznih deležnikov k strateškemu načrtu

, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije,

| | „(f) | vzpostaviti skladnost med
  strateškim načrtom
  za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov;“; |
| --- | --- | --- |

„(f)

vzpostaviti skladnost med
  strateškim načrtom
  za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe in politikami Unije, da bi se zagotovil učinkovit prispevek tehnologij elektronskih komponent in sistemov;“;

strateškim načrtom

Obrazložitev

Obrazložitev

Skupno podjetje za čipe ne more zagotoviti zahtevane skladnosti z dejavnostmi tretjih strani.

Predlog spremembe 25

Predlog spremembe 25

Člen 1, točka 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (9)   v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: | (9)   v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |
| „3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  vsaj
  26 331 000  EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša 35 %.“; | „3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  do
  26 331 000  EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša
  največ
  35 %.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(9)   v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

(9)   v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  vsaj
  26 331 000  EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša 35 %.“;

„3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  do
  26 331 000  EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša
  največ
  35 %.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Besedilo bi lahko povzročilo velike nejasnosti. Ni namreč jasno, katera mejna vrednost velja: spodnja meja najmanj 26 331 000 EUR ali zgornja meja največ 35 %. Komisija je medtem potrdila, da gre pri besedi „vsaj“ v njenem predlogu za napako. Ta napaka je bila popravljena v kompromisnem besedilu predsedstva Sveta z dne 25. maja.

Predlog spremembe 26

Predlog spremembe 26

Člen 1, točka 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13)   vstavi se naslednji člen 134a: | (13)   vstavi se naslednji člen 134a: |
| „Člen 134a
  Dodatne naloge izvršnega direktorja
  Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f),
  in prispevkov ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“; | „Člen 134a
  Dodatne naloge izvršnega direktorja
  Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f), upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)   vstavi se naslednji člen 134a:

(13)   vstavi se naslednji člen 134a:

„Člen 134a

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f),
  in prispevkov ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije,
  upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“;

„Člen 134a

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f), upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za skupno podjetje za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Ti prispevki se upoštevajo že, ko odbor javnih organov določi svoj del programa dela, zato jih ni treba ponovno predložiti.

Predlog spremembe 27

Predlog spremembe 27

Člen 1, točka (15)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | dodata se točki (f) in (g): |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

dodata se točki (f) in (g):

| (a) | dodata se točki (f) in (g): |
| --- | --- |

(a)

dodata se točki (f) in (g):

| | „(f) | pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti
  ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  , vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije; |
| --- | --- | --- |

„(f)

pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti
  ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  , vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije;

ter raziskovalne in inovacijske dejavnosti

| (g) | izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“; |
| --- | --- |

(g)

izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“;

| | „(f) | pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti, vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije; |
| --- | --- | --- |

„(f)

pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti, vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije;

odbora zasebnih članov in

| (g) | izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“; |
| --- | --- |

(g)

izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor javnih organov ne bi smel vnaprej določiti načrta za raziskave in inovacije, saj bi to omejilo pristojnosti upravnega odbora. Vendar bi moral odbor javnih organov upoštevati nasvete odbora zasebnih članov v zvezi s krepitvijo zmogljivosti, da bi zagotovil pomen industrijske politike.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Pomen evropskega akta o čipih

Pomen evropskega akta o čipih

| 1. | ugotavlja, da je uspeh evropskega akta o čipih odločilen za celotno EU, države članice ter vse lokalne in regionalne oblasti, saj je zagotavljanje industrijske proizvodnje v vseh regijah Evrope odvisno od zanesljive oskrbe s polprevodniki; pri tem se odločno zavzema za jasen položaj EU v svetovni konkurenci; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je uspeh evropskega akta o čipih odločilen za celotno EU, države članice ter vse lokalne in regionalne oblasti, saj je zagotavljanje industrijske proizvodnje v vseh regijah Evrope odvisno od zanesljive oskrbe s polprevodniki; pri tem se odločno zavzema za jasen položaj EU v svetovni konkurenci;

| 2. | pozdravlja predlog Komisije o aktu o čipih kot odločilen korak h krepitvi EU, njene industrije in varnosti. Pomembno je da akt o čipih obravnava vprašanja strateške avtonomije in vodilne tehnološke vloge EU, ki mora ostati globalni akter na področju polprevodnikov. Ambiciozen cilj zvišanja tržnega deleža EU pri proizvodnji polprevodnikov s trenutnih 10 na 20 % do leta 2030 je torej pravilen; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja predlog Komisije o aktu o čipih kot odločilen korak h krepitvi EU, njene industrije in varnosti. Pomembno je da akt o čipih obravnava vprašanja strateške avtonomije in vodilne tehnološke vloge EU, ki mora ostati globalni akter na področju polprevodnikov. Ambiciozen cilj zvišanja tržnega deleža EU pri proizvodnji polprevodnikov s trenutnih 10 na 20 % do leta 2030 je torej pravilen;

| 3. | se strinja s cilji, da se z razširitvijo in diverzifikacijo zmanjšajo največje strateške odvisnosti v proizvodnji polprevodnikov, dobavnih verigah ter oskrbi s surovinami in polproizvodi, da se razvija proizvodnja polprevodnikov v Evropi ter ohrani in okrepi njena vodilna vloga v raziskavah in razvoju; hkrati se zavzema, da se v področje uporabe Uredbe COM(2022) 46 final vključi proizvodnja čipov velikosti več kot 10 nanometrov, za katere obstaja povpraševanje v uporabniški industriji EU; v zvezi s tem poudarja pomen zaščite strokovnega znanja in patentov, da se posamezne države ne znajdejo v slabšem položaju; |
| --- | --- |

3.

se strinja s cilji, da se z razširitvijo in diverzifikacijo zmanjšajo največje strateške odvisnosti v proizvodnji polprevodnikov, dobavnih verigah ter oskrbi s surovinami in polproizvodi, da se razvija proizvodnja polprevodnikov v Evropi ter ohrani in okrepi njena vodilna vloga v raziskavah in razvoju; hkrati se zavzema, da se v področje uporabe Uredbe COM(2022) 46 final vključi proizvodnja čipov velikosti več kot 10 nanometrov, za katere obstaja povpraševanje v uporabniški industriji EU; v zvezi s tem poudarja pomen zaščite strokovnega znanja in patentov, da se posamezne države ne znajdejo v slabšem položaju;

| 4. | pozdravlja predlog o aktu o čipih tudi z vidika hitrega in doslednega izvajanja evropskega zelenega dogovora, saj brez zanesljive razpoložljivosti polprevodnikov ne bo mogoče doseči ambicioznih okoljskih in podnebnih ciljev EU, izboljšati energetske suverenosti in razširiti uporabe energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predlog o aktu o čipih tudi z vidika hitrega in doslednega izvajanja evropskega zelenega dogovora, saj brez zanesljive razpoložljivosti polprevodnikov ne bo mogoče doseči ambicioznih okoljskih in podnebnih ciljev EU, izboljšati energetske suverenosti in razširiti uporabe energije iz obnovljivih virov;

| 5. | opozarja, da je treba hkrati s krepitvijo proizvodnje polprevodnikov uvesti ukrepe za zmanjšanje porabe energije in virov ter škodljivih posledic za okolje v celotni vrednostni verigi in zagotoviti spoštovanje trajnostnih meril (ciljev trajnostnega razvoja), uporabo obnovljivih virov energije in mehanizmov za učinkovito rabo vodnih virov pa dosledno vključiti v proizvodne obrate. V tem smislu je treba posebno pozornost nameniti tovrstnim energetskim in okoljskim vplivom v inovativnih tehnologijah naslednje generacije (npr. integrirani fotoniki in namenskim heterogenim sistemom); |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je treba hkrati s krepitvijo proizvodnje polprevodnikov uvesti ukrepe za zmanjšanje porabe energije in virov ter škodljivih posledic za okolje v celotni vrednostni verigi in zagotoviti spoštovanje trajnostnih meril (ciljev trajnostnega razvoja), uporabo obnovljivih virov energije in mehanizmov za učinkovito rabo vodnih virov pa dosledno vključiti v proizvodne obrate. V tem smislu je treba posebno pozornost nameniti tovrstnim energetskim in okoljskim vplivom v inovativnih tehnologijah naslednje generacije (npr. integrirani fotoniki in namenskim heterogenim sistemom);

| 6. | poudarja, da je treba poleg zanesljive oskrbe s kritičnimi surovinami izkoristiti tudi potenciale krožnega gospodarstva. Pridobivanje surovin in materialov iz naprav in obratov je ključna. To je treba upoštevati že pri razvoju izdelkov, pri katerih se uporabljajo polprevodniki. V regijah je treba razviti ustrezna znanja in v skladu s tem oblikovati merila za upravičenost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba poleg zanesljive oskrbe s kritičnimi surovinami izkoristiti tudi potenciale krožnega gospodarstva. Pridobivanje surovin in materialov iz naprav in obratov je ključna. To je treba upoštevati že pri razvoju izdelkov, pri katerih se uporabljajo polprevodniki. V regijah je treba razviti ustrezna znanja in v skladu s tem oblikovati merila za upravičenost;

| 7. | opozarja, da je EU v primerjavi s tretjimi državami v slabšem položaju glede naravnih virov, zato je pri uvozu kritičnih surovin močno odvisna od dobaviteljev iz nečlanic EU; spodbuja Evropsko komisijo, naj to strateško odvisnost odpravi z večjimi prizadevanji in zahtevami glede krožnosti čipov, zlasti pri zasnovi in ponovni uporabi materiala, ter naj še poglobi trgovinske odnose EU s ključnimi mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je EU v primerjavi s tretjimi državami v slabšem položaju glede naravnih virov, zato je pri uvozu kritičnih surovin močno odvisna od dobaviteljev iz nečlanic EU; spodbuja Evropsko komisijo, naj to strateško odvisnost odpravi z večjimi prizadevanji in zahtevami glede krožnosti čipov, zlasti pri zasnovi in ponovni uporabi materiala, ter naj še poglobi trgovinske odnose EU s ključnimi mednarodnimi partnerji;

| 8. | v skladu s svojim mnenjem o akcijskem načrtu za kritične surovine pozdravlja novo rudarjenje v EU, da se izkoristijo obstoječe zaloge kritičnih surovin; poudarja, da mora novo rudarjenje surovin za visoko tehnologijo v EU temeljiti na načrtih raziskav in razvoja na področju inovativnega rudarjenja z majhnim okoljskim vplivom; |
| --- | --- |

8.

v skladu s svojim mnenjem o akcijskem načrtu za kritične surovine pozdravlja novo rudarjenje v EU, da se izkoristijo obstoječe zaloge kritičnih surovin; poudarja, da mora novo rudarjenje surovin za visoko tehnologijo v EU temeljiti na načrtih raziskav in razvoja na področju inovativnega rudarjenja z majhnim okoljskim vplivom;

| 9. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi velike neposredne odvisnosti gospodarstva v svojih krajih velik skupni interes za zanesljivo preskrbo s polprevodniki; ker so torej tako blizu polprevodniškim ekosistemom, bi morale dobiti osrednjo vlogo pri izvajanju akta o čipih; poleg tega ugotavlja, da bodo od akta imele koristi vse regije, ne glede na to, ali se v njih proizvajajo polprevodniki ali ne; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi velike neposredne odvisnosti gospodarstva v svojih krajih velik skupni interes za zanesljivo preskrbo s polprevodniki; ker so torej tako blizu polprevodniškim ekosistemom, bi morale dobiti osrednjo vlogo pri izvajanju akta o čipih; poleg tega ugotavlja, da bodo od akta imele koristi vse regije, ne glede na to, ali se v njih proizvajajo polprevodniki ali ne;

| 10. | glede na aktualne razmere poudarja, da je za industrijo polprevodnikov pomembna zanesljiva oskrba z energijo; pri tem gre zlasti za količino potrebne električne energije in stabilnost omrežja; to sta dejavnika pri izbiri lokacije za obstoječe, predvsem pa za nove objekte; |
| --- | --- |

10.

glede na aktualne razmere poudarja, da je za industrijo polprevodnikov pomembna zanesljiva oskrba z energijo; pri tem gre zlasti za količino potrebne električne energije in stabilnost omrežja; to sta dejavnika pri izbiri lokacije za obstoječe, predvsem pa za nove objekte;

Strateški cilji Evrope na področju polprevodnikov

Strateški cilji Evrope na področju polprevodnikov

| 11. | poziva podjetja, naj bolj upoštevajo lastne potrebe po polprevodnikih in za to potrebne oskrbovalne verige v okvirnih geostrateških pogojih, ki se nenehno spreminjajo, ter se izogibajo enostranskim odvisnostim, tako da razpršijo tveganje; EU mora v mednarodnem okolju bolje opozoriti na svoje prednosti varne proizvodne lokacije (varni pristan); |
| --- | --- |

11.

poziva podjetja, naj bolj upoštevajo lastne potrebe po polprevodnikih in za to potrebne oskrbovalne verige v okvirnih geostrateških pogojih, ki se nenehno spreminjajo, ter se izogibajo enostranskim odvisnostim, tako da razpršijo tveganje; EU mora v mednarodnem okolju bolje opozoriti na svoje prednosti varne proizvodne lokacije (varni pristan);

| 12. | poziva Komisijo, naj v prihajajočih pogajanjih s Svetom in Evropskim parlamentom jasno poudari pomen akta o čipih za utrditev Evrope kot industrijske lokacije ter naj države članice in gospodarstvo pozove k dodatnim finančnim prispevkom; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v prihajajočih pogajanjih s Svetom in Evropskim parlamentom jasno poudari pomen akta o čipih za utrditev Evrope kot industrijske lokacije ter naj države članice in gospodarstvo pozove k dodatnim finančnim prispevkom;

| 13. | predlaga, da se sredstva, ki jih daje na razpolago akt o čipih, strateško uporabijo za razširitev sedanjih grozdov polprevodnikov in polprevodniških ekosistemov, tako majhnih kot velikih, kar vključuje tudi povezovanje z njimi. Možnosti EU, da se v prihodnosti dokaže na svetovnem trgu polprevodnikov, bodo največje, če bo izhajala iz svojih obstoječih močnih plati, jih še razvila ter s tem vzajemno odvisnost omejila na podobno misleče države in hkrati odpravila enostransko odvisnost od tretjih držav; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se sredstva, ki jih daje na razpolago akt o čipih, strateško uporabijo za razširitev sedanjih grozdov polprevodnikov in polprevodniških ekosistemov, tako majhnih kot velikih, kar vključuje tudi povezovanje z njimi. Možnosti EU, da se v prihodnosti dokaže na svetovnem trgu polprevodnikov, bodo največje, če bo izhajala iz svojih obstoječih močnih plati, jih še razvila ter s tem vzajemno odvisnost omejila na podobno misleče države in hkrati odpravila enostransko odvisnost od tretjih držav;

| 14. | pozdravlja uvedbo evropskega sklada za čipe; ugotavlja, da bi moral biti drugi steber akta o čipih načeloma tehnološko nevtralen in da je treba sredstva čim prej mobilizirati; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uvedbo evropskega sklada za čipe; ugotavlja, da bi moral biti drugi steber akta o čipih načeloma tehnološko nevtralen in da je treba sredstva čim prej mobilizirati;

| 15. | poudarja, da ima koncept pomembnega projekta skupnega evropskega interesa kot zelo uspešen instrument še naprej velik pomen v okviru akta o čipih; vendar opozarja, da morajo EU in države članice na vseh področjih, zlasti v zvezi z dovoljenji in podporami, ukrepati hitreje, da bi lahko industriji, vključno z MSP, nudile podporo, ki jo potrebuje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da ima koncept pomembnega projekta skupnega evropskega interesa kot zelo uspešen instrument še naprej velik pomen v okviru akta o čipih; vendar opozarja, da morajo EU in države članice na vseh področjih, zlasti v zvezi z dovoljenji in podporami, ukrepati hitreje, da bi lahko industriji, vključno z MSP, nudile podporo, ki jo potrebuje;

| 16. | poudarja osrednji pomen novih tehnologij za nadaljnji razvoj EU kot središča za polprevodnike, da bi na področju tehnologije ostala konkurenčna v svetovnem merilu: namen izvajanja akta o čipih mora biti, da se odprto in hitro odzivamo na uporabo novih materialov, na primer galijevega nitrida, indijevega fosfida, silicijevega karbida in silicijevega nitrida, ter novih procesov, da omogočimo razvoj in proizvodnjo čipov naslednje generacije, v katero sodijo med drugim fotonični čipi, ki so bistveni za izgradnjo samostojne in trajnostne mreže za podatkovno, tele- in kvantno komuniciranje ter za avtonomno vožnjo, in kvantni čipi, ki omogočajo analizo bistveno večjih količin podatkov, izvajajo obsežnejše izračune veliko hitreje in opravljajo podrobne simulacije, ter tudi hibridni čipi in heterogeni sistemi, pri katerih je vključitev fotoničnih funkcij v elektronsko integrirano vezje ena od kritičnih točk za prihodnosti industrije polprevodnikov; |
| --- | --- |

16.

poudarja osrednji pomen novih tehnologij za nadaljnji razvoj EU kot središča za polprevodnike, da bi na področju tehnologije ostala konkurenčna v svetovnem merilu: namen izvajanja akta o čipih mora biti, da se odprto in hitro odzivamo na uporabo novih materialov, na primer galijevega nitrida, indijevega fosfida, silicijevega karbida in silicijevega nitrida, ter novih procesov, da omogočimo razvoj in proizvodnjo čipov naslednje generacije, v katero sodijo med drugim fotonični čipi, ki so bistveni za izgradnjo samostojne in trajnostne mreže za podatkovno, tele- in kvantno komuniciranje ter za avtonomno vožnjo, in kvantni čipi, ki omogočajo analizo bistveno večjih količin podatkov, izvajajo obsežnejše izračune veliko hitreje in opravljajo podrobne simulacije, ter tudi hibridni čipi in heterogeni sistemi, pri katerih je vključitev fotoničnih funkcij v elektronsko integrirano vezje ena od kritičnih točk za prihodnosti industrije polprevodnikov;

| 17. | meni, da se mora Evropa dodatno osredotočiti na oblikovanje polprevodnikov in v ta namen razviti lastne zmogljivosti oblikovanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da se mora Evropa dodatno osredotočiti na oblikovanje polprevodnikov in v ta namen razviti lastne zmogljivosti oblikovanja;

Financiranje akta o čipih

Financiranje akta o čipih

| 18. | izraža kritiko, da so predvidena finančna sredstva akta o čipih veliko premajhna; dvomi, da bo celotni znesek zadostoval za uspeh EU v mednarodni konkurenci za vzpostavljanje novih proizvodnih obratov; poudarja, da si nove pobude zaslužijo nove finančne vire, in obžaluje preusmeritev sredstev iz uspešnih programov, kot sta Obzorje Evropa in program Digitalna Evropa; |
| --- | --- |

18.

izraža kritiko, da so predvidena finančna sredstva akta o čipih veliko premajhna; dvomi, da bo celotni znesek zadostoval za uspeh EU v mednarodni konkurenci za vzpostavljanje novih proizvodnih obratov; poudarja, da si nove pobude zaslužijo nove finančne vire, in obžaluje preusmeritev sredstev iz uspešnih programov, kot sta Obzorje Evropa in program Digitalna Evropa;

| 19. | poziva Komisijo, naj poskrbi za preglednost finančnih sredstev akta o čipih ter za ustrezno financiranje vseh treh stebrov, pri čemer bi se morala Komisija zgledovati po primerljivih pobudah po svetu; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj poskrbi za preglednost finančnih sredstev akta o čipih ter za ustrezno financiranje vseh treh stebrov, pri čemer bi se morala Komisija zgledovati po primerljivih pobudah po svetu;

| 20. | meni, da bi bilo treba za izvajanje akta o čipih uporabiti več novih sredstev, poleg tega pa poziva Svet, Evropski parlament in Komisijo, naj zagotovijo primerno finančno podporo EU in držav članic ter ustrezno spremenijo večletni finančni okvir; ker strateški cilji akta o čipih presegajo leto 2030, je treba področje polprevodnikov v reviziji večletnega finančnega okvira ter v naslednjem večletnem finančnem okviru obravnavati prednostno; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba za izvajanje akta o čipih uporabiti več novih sredstev, poleg tega pa poziva Svet, Evropski parlament in Komisijo, naj zagotovijo primerno finančno podporo EU in držav članic ter ustrezno spremenijo večletni finančni okvir; ker strateški cilji akta o čipih presegajo leto 2030, je treba področje polprevodnikov v reviziji večletnega finančnega okvira ter v naslednjem večletnem finančnem okviru obravnavati prednostno;

| 21. | meni, da je nujno dati dodatne spodbude, da bodo poleg EU dale potrebna sredstva na voljo tudi države članice in regije ter podjetja; pomembno je, da Komisija omogoča financiranje v skladu s pravom Unije; financiranje mora biti pogojeno z izpolnjevanjem okoljskih in socialnih meril ter meril upravljanja; |
| --- | --- |

21.

meni, da je nujno dati dodatne spodbude, da bodo poleg EU dale potrebna sredstva na voljo tudi države članice in regije ter podjetja; pomembno je, da Komisija omogoča financiranje v skladu s pravom Unije; financiranje mora biti pogojeno z izpolnjevanjem okoljskih in socialnih meril ter meril upravljanja;

| 22. | poziva regije in podjetja, da se Evropska investicijska banka (EIB) vključi v financiranje novih projektov v celotni vrednostni verigi; meni, da lahko EIB odločilno pripomore k uspehu akta o čipih; |
| --- | --- |

22.

poziva regije in podjetja, da se Evropska investicijska banka (EIB) vključi v financiranje novih projektov v celotni vrednostni verigi; meni, da lahko EIB odločilno pripomore k uspehu akta o čipih;

Financiranje in pravila EU o državni pomoči z regionalnega vidika

Financiranje in pravila EU o državni pomoči z regionalnega vidika

| 23. | poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju in izdajanju dovoljenj v skladu s členom 107(3), točka (c) PDEU široko razlaga merilo „prvega tovrstnega“ v Evropi, saj na področju polprevodnikov ni klasične konkurenčne situacije, ki je pomembna za konkurenco na notranjem trgu; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju in izdajanju dovoljenj v skladu s členom 107(3), točka (c) PDEU široko razlaga merilo „prvega tovrstnega“ v Evropi, saj na področju polprevodnikov ni klasične konkurenčne situacije, ki je pomembna za konkurenco na notranjem trgu;

| 24. | poziva Komisijo, naj poleg sprememb in poenostavitev predpisov o državni pomoči ter postopkov državne pomoči razmisli o nadaljnjih olajšavah, na primer odobritvi oprostitve davka, da bi olajšala ustanavljanje podjetij v celotni vrednostni verigi polprevodnikov v Evropi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj poleg sprememb in poenostavitev predpisov o državni pomoči ter postopkov državne pomoči razmisli o nadaljnjih olajšavah, na primer odobritvi oprostitve davka, da bi olajšala ustanavljanje podjetij v celotni vrednostni verigi polprevodnikov v Evropi;

| 25. | meni, da je treba v okviru koncepta „prvega tovrstnega“ omogočati ne le podpiranje proizvodnih obratov, kot so integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU, temveč tudi proizvodnjo polproizvodov, kot so rezine ali proizvodni obrati, ki so enako pomembni za doseganje ciljev; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba v okviru koncepta „prvega tovrstnega“ omogočati ne le podpiranje proizvodnih obratov, kot so integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU, temveč tudi proizvodnjo polproizvodov, kot so rezine ali proizvodni obrati, ki so enako pomembni za doseganje ciljev;

| 26. | pozdravlja v členu 14 predvidene ukrepe za hitre nacionalne postopke načrtovanja in izdaje dovoljenj za integrirane proizvodne obrate in odprte livarne EU; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja v členu 14 predvidene ukrepe za hitre nacionalne postopke načrtovanja in izdaje dovoljenj za integrirane proizvodne obrate in odprte livarne EU;

| 27. | poudarja, da je zagotovitev oskrbe s polprevodniki pomembna ne le za same proizvodne obrate polprevodnikov, temveč tudi za proizvodne obrate nižje in višje v verigi, zato bi bilo treba tudi te upoštevati pri poenostavitvi in pospešitvi postopkov, da se preprečijo ozka grla; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je zagotovitev oskrbe s polprevodniki pomembna ne le za same proizvodne obrate polprevodnikov, temveč tudi za proizvodne obrate nižje in višje v verigi, zato bi bilo treba tudi te upoštevati pri poenostavitvi in pospešitvi postopkov, da se preprečijo ozka grla;

Raziskave in razvoj z regionalnega vidika

Raziskave in razvoj z regionalnega vidika

| 28. | se zavzema za to, da se zastavi širok pristop EU v raziskavah in razvoju, tako da se vključijo stranke in uporabniki, ter da se pri razvojnih in inovacijskih ciljih ne izhaja le iz nadaljnje miniaturizacije vozlišč; |
| --- | --- |

28.

se zavzema za to, da se zastavi širok pristop EU v raziskavah in razvoju, tako da se vključijo stranke in uporabniki, ter da se pri razvojnih in inovacijskih ciljih ne izhaja le iz nadaljnje miniaturizacije vozlišč;

| 29. | se strinja z raziskovalnimi in visokošolskimi ustanovami, ki jih skrbi, da bo v aktu o čipih predvidena prerazporeditev sredstev v programih Obzorje Evropa in Digitalna Evropa oslabila druga področja in s tem povečala konkurenco za preostala sredstva; zato pričakuje, da bodo sredstva, prerazporejena iz Digitalne Evrope in Obzorja Evropa, v obdobju financiranja znova postala na voljo; |
| --- | --- |

29.

se strinja z raziskovalnimi in visokošolskimi ustanovami, ki jih skrbi, da bo v aktu o čipih predvidena prerazporeditev sredstev v programih Obzorje Evropa in Digitalna Evropa oslabila druga področja in s tem povečala konkurenco za preostala sredstva; zato pričakuje, da bodo sredstva, prerazporejena iz Digitalne Evrope in Obzorja Evropa, v obdobju financiranja znova postala na voljo;

| 30. | opozarja, da nacionalno oziroma regionalno sofinanciranje projektov povzroča upravne težave, in poziva Komisijo, naj poskrbi, da to ne bo oviralo udeležbe pri raziskovalnih projektih; zlasti je treba oblikovati okvirne pogoje tako, da se v obliki sofinanciranja dovoli spremljevalna podpora projektov iz nacionalnih oziroma regionalnih programov; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da nacionalno oziroma regionalno sofinanciranje projektov povzroča upravne težave, in poziva Komisijo, naj poskrbi, da to ne bo oviralo udeležbe pri raziskovalnih projektih; zlasti je treba oblikovati okvirne pogoje tako, da se v obliki sofinanciranja dovoli spremljevalna podpora projektov iz nacionalnih oziroma regionalnih programov;

| 31. | poziva regije s tovrstnimi grozdi, naj aktivno sodelujejo v Skupnem podjetju za čipe, ki je naslednik Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL; |
| --- | --- |

31.

poziva regije s tovrstnimi grozdi, naj aktivno sodelujejo v Skupnem podjetju za čipe, ki je naslednik Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije in Skupnega podjetja ECSEL;

| 32. | poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli pojem „pilotna linija“. Dostop do pilotnih linij mora biti širok in odprt, da bodo lahko v njih sodelovali grozdi, izobraževalne in raziskovalne ustanove ter podjetja, še posebej MSP. Dostop MSP do pilotnih linij bi se lahko zagotovil prek programa Obzorje Evropa in decentralizirano prek nacionalnih in regionalnih organov, ki imajo izkušnje s podporo zagonskim podjetjem ter MSP pri njihovem ustanavljanju, rasti in konsolidaciji, kot so regionalne razvojne agencije; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli pojem „pilotna linija“. Dostop do pilotnih linij mora biti širok in odprt, da bodo lahko v njih sodelovali grozdi, izobraževalne in raziskovalne ustanove ter podjetja, še posebej MSP. Dostop MSP do pilotnih linij bi se lahko zagotovil prek programa Obzorje Evropa in decentralizirano prek nacionalnih in regionalnih organov, ki imajo izkušnje s podporo zagonskim podjetjem ter MSP pri njihovem ustanavljanju, rasti in konsolidaciji, kot so regionalne razvojne agencije;

| 33. | poziva k tesni vključenosti sedanjih mrež, kot je zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, v usklajevalni mehanizem za polprevodnike. Vse mreže morajo biti odprte za nove akterje, saj je lahko tudi doprinos mrež, kot sta pobuda Vanguard in mreža evropskih vozlišč za digitalne inovacije, pomemben; |
| --- | --- |

33.

poziva k tesni vključenosti sedanjih mrež, kot je zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, v usklajevalni mehanizem za polprevodnike. Vse mreže morajo biti odprte za nove akterje, saj je lahko tudi doprinos mrež, kot sta pobuda Vanguard in mreža evropskih vozlišč za digitalne inovacije, pomemben;

| 34. | meni, da je treba preučiti, do kakšne mere in s katerimi ukrepi je mogoče zaščititi strokovno znanje EU, na primer z razširjenim patentnim varstvom; pri tem je treba upoštevati tudi varnostne vidike; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba preučiti, do kakšne mere in s katerimi ukrepi je mogoče zaščititi strokovno znanje EU, na primer z razširjenim patentnim varstvom; pri tem je treba upoštevati tudi varnostne vidike;

Zagotavljanje strokovne delovne sile ter izobraževanje in usposabljanje

Zagotavljanje strokovne delovne sile ter izobraževanje in usposabljanje

| 35. | poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter podjetja, naj se veliko bolj osredotočijo na zagotavljanje strokovne delovne sile, saj kvalificirano izobraževanje in usposabljanje bistveno prispevata k uspehu EU kot polprevodniškega središča in je pomembno merilo pri odločitvah za naložbe; splošno in poklicno izobraževanje in usposabljanje v regijah imata odločilno vlogo. Dekleta in ženske je treba spodbujati, da bi se pogosteje odločale za izobraževanje na področju polprevodniških tehnologij; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter podjetja, naj se veliko bolj osredotočijo na zagotavljanje strokovne delovne sile, saj kvalificirano izobraževanje in usposabljanje bistveno prispevata k uspehu EU kot polprevodniškega središča in je pomembno merilo pri odločitvah za naložbe; splošno in poklicno izobraževanje in usposabljanje v regijah imata odločilno vlogo. Dekleta in ženske je treba spodbujati, da bi se pogosteje odločale za izobraževanje na področju polprevodniških tehnologij;

| 36. | zato meni, da je zagotavljanje strokovne delovne sile pomemben ključ do uspeha. Za usposabljanje mladih in ohranjanje profesorjev na univerzah in v raziskovalnih ustanovah je potrebna usklajena strategija, zato poziva k okrepitvi izmenjav raziskovalcev med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji ter k skupni rabi laboratorijske infrastrukture v celotni EU; |
| --- | --- |

36.

zato meni, da je zagotavljanje strokovne delovne sile pomemben ključ do uspeha. Za usposabljanje mladih in ohranjanje profesorjev na univerzah in v raziskovalnih ustanovah je potrebna usklajena strategija, zato poziva k okrepitvi izmenjav raziskovalcev med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji ter k skupni rabi laboratorijske infrastrukture v celotni EU;

| 37. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti strateške zmogljivosti za spodbujanje sinergij med politikami za raziskave in razvoj, izobraževanje, izpopolnjevanje, preusposabljanje in usposabljanje, ki bodo bistvene za pritegnitev in ohranjanje nadarjenih delavcev; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti strateške zmogljivosti za spodbujanje sinergij med politikami za raziskave in razvoj, izobraževanje, izpopolnjevanje, preusposabljanje in usposabljanje, ki bodo bistvene za pritegnitev in ohranjanje nadarjenih delavcev;

| 38. | priporoča vzpostavitev programa pripravništva za industrijo polprevodnikov, ki ga bodo upravljale in financirale industrija, države članice in EU, s sistemom štipendij, povezanih z zavezo za delo v sektorju polprevodnikov v Evropi za minimalno časovno obdobje; poleg tega priporoča, naj Komisija preuči razvoj posebnih programov za privabljanje strokovnjakov iz tretjih držav z napredno industrijo polprevodnikov; |
| --- | --- |

38.

priporoča vzpostavitev programa pripravništva za industrijo polprevodnikov, ki ga bodo upravljale in financirale industrija, države članice in EU, s sistemom štipendij, povezanih z zavezo za delo v sektorju polprevodnikov v Evropi za minimalno časovno obdobje; poleg tega priporoča, naj Komisija preuči razvoj posebnih programov za privabljanje strokovnjakov iz tretjih držav z napredno industrijo polprevodnikov;

| 39. | priporoča ustanovitev skupnosti znanja in inovacij (SZI) za polprevodnike in predlaga ustanovitev akademije za polprevodnike po zgledu akademije za baterije (Battery Academy) v sodelovanju z industrijo in raziskovalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

39.

priporoča ustanovitev skupnosti znanja in inovacij (SZI) za polprevodnike in predlaga ustanovitev akademije za polprevodnike po zgledu akademije za baterije (Battery Academy) v sodelovanju z industrijo in raziskovalnimi ustanovami;

| 40. | ugotavlja, da je za razvoj polprevodniških ekosistemov pomembno ohranjati uspešna zagonska podjetja, da se lahko nadalje razvijajo in da se ne izgubi strokovno znanje; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je za razvoj polprevodniških ekosistemov pomembno ohranjati uspešna zagonska podjetja, da se lahko nadalje razvijajo in da se ne izgubi strokovno znanje;

| 41. | nadalje priporoča lastno podporo razvoju inovativnih zasnov čipov v okviru programa Obzorje Evropa, na primer v sklopu za digitalno področje, industrijo in vesolje, da bi EU lahko ohranila vodilno vlogo pri zasnovi inovativnih čipov ter tehnologijah naslednje generacije, hkrati pa zmanjšala soodvisnosti od drugih delov sveta; |
| --- | --- |

41.

nadalje priporoča lastno podporo razvoju inovativnih zasnov čipov v okviru programa Obzorje Evropa, na primer v sklopu za digitalno področje, industrijo in vesolje, da bi EU lahko ohranila vodilno vlogo pri zasnovi inovativnih čipov ter tehnologijah naslednje generacije, hkrati pa zmanjšala soodvisnosti od drugih delov sveta;

Posledice akta o čipih za mesta in regije

Posledice akta o čipih za mesta in regije

| 42. | ugotavlja, da se bo od lokalnih in regionalnih oblasti v primeru ustanavljanja novih podjetij veliko pričakovalo, zato bodo potrebovale zanesljiv okvir in podporo držav članic in Komisije; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da se bo od lokalnih in regionalnih oblasti v primeru ustanavljanja novih podjetij veliko pričakovalo, zato bodo potrebovale zanesljiv okvir in podporo držav članic in Komisije;

| 43. | poziva Komisijo, naj upošteva posledice priseljevanja podjetij za lokalne in regionalne oblasti; oblikovanje okvirnih pogojev za vzpostavitev podjetij in izvajanje spremljevalnih ukrepov je treba razumeti kot regionalni razvoj, zato je treba omogočiti sofinanciranje iz ESRR in ESS; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj upošteva posledice priseljevanja podjetij za lokalne in regionalne oblasti; oblikovanje okvirnih pogojev za vzpostavitev podjetij in izvajanje spremljevalnih ukrepov je treba razumeti kot regionalni razvoj, zato je treba omogočiti sofinanciranje iz ESRR in ESS;

| 44. | ugotavlja, da bo to zlasti državam članicam z razmeroma nižjimi nacionalnimi sredstvi omogočilo, da dosežejo pomemben učinek vzvoda. Treba je omogočiti tudi širitev obstoječih proizvodnih obratov; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da bo to zlasti državam članicam z razmeroma nižjimi nacionalnimi sredstvi omogočilo, da dosežejo pomemben učinek vzvoda. Treba je omogočiti tudi širitev obstoječih proizvodnih obratov;

| 45. | poziva k operativni povezanosti akta o čipih z drugimi ključnimi strategijami in projekti EU, na primer z uredbo REACH, akcijskim načrtom za kritične surovine, novo industrijsko strategijo, akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo za umetno inteligenco. Pri tem morajo imeti regije pomembno vlogo in biti morajo vključene; |
| --- | --- |

45.

poziva k operativni povezanosti akta o čipih z drugimi ključnimi strategijami in projekti EU, na primer z uredbo REACH, akcijskim načrtom za kritične surovine, novo industrijsko strategijo, akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo za umetno inteligenco. Pri tem morajo imeti regije pomembno vlogo in biti morajo vključene;

| 46. | poudarja, da sta za proizvodnjo polprevodnikov potrebna odprtost za tehnologije in uporaba nekaterih nevarnih kemikalij, katerih proizvodnjo, uvoz in uporabo ureja zakonodaja EU na področju kemikalij. Pri oceni tveganja v skladu s členom 16 je treba upoštevati, do kakšne mere lahko evropski gospodarski akterji premagujejo ovire, povezane z zakonodajo o kemikalijah, in snovi ostanejo na voljo na trgu EU; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da sta za proizvodnjo polprevodnikov potrebna odprtost za tehnologije in uporaba nekaterih nevarnih kemikalij, katerih proizvodnjo, uvoz in uporabo ureja zakonodaja EU na področju kemikalij. Pri oceni tveganja v skladu s členom 16 je treba upoštevati, do kakšne mere lahko evropski gospodarski akterji premagujejo ovire, povezane z zakonodajo o kemikalijah, in snovi ostanejo na voljo na trgu EU;

Odpornost in odzivanje na krize

Odpornost in odzivanje na krize

| 47. | ugotavlja, da lahko oblikovanje in proizvodnja polprevodnikov v EU pripomoreta tudi k varnosti in odpornosti kritične infrastrukture lokalnih in regionalnih oblasti (energetskih omrežij, zdravstvene oskrbe, prometa, uprave, javnih ustanov); |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da lahko oblikovanje in proizvodnja polprevodnikov v EU pripomoreta tudi k varnosti in odpornosti kritične infrastrukture lokalnih in regionalnih oblasti (energetskih omrežij, zdravstvene oskrbe, prometa, uprave, javnih ustanov);

| 48. | poziva, naj se namesto nabora orodij za izredne razmere vzpostavi nabor orodij za preprečevanje, saj kratkoročen poseg v proizvodnjo polprevodnikov zaradi njene kompleksnosti – kombinacij različnih integriranih vezij v končnih izdelkih in razširjenih mednarodnih dobavnih verig – ni mogoč, zato je kot odziv na krizo neprimeren. Pri tem morata imeti sodelovanje in usklajevanje vedno prednost pred poseganjem. Posebno pozornost je treba nameniti ohranjanju proizvodnje polprevodnikov in nujne razpoložljivosti predhodnih sestavin in podproizvodov; |
| --- | --- |

48.

poziva, naj se namesto nabora orodij za izredne razmere vzpostavi nabor orodij za preprečevanje, saj kratkoročen poseg v proizvodnjo polprevodnikov zaradi njene kompleksnosti – kombinacij različnih integriranih vezij v končnih izdelkih in razširjenih mednarodnih dobavnih verig – ni mogoč, zato je kot odziv na krizo neprimeren. Pri tem morata imeti sodelovanje in usklajevanje vedno prednost pred poseganjem. Posebno pozornost je treba nameniti ohranjanju proizvodnje polprevodnikov in nujne razpoložljivosti predhodnih sestavin in podproizvodov;

| 49. | poziva Komisijo, naj zaradi številnih različnih vzrokov morebitnega pomanjkanja in težav z dostavo natančneje in pravno skladno opredeli ter pojasni krizne razmere, predvidene pravice do poseganja in konkreten postopek v primeru krize, jasno pa naj navede tudi, da se sme to uporabiti le v skrajnem in sorazmernem primeru; je zaskrbljen, da bi predlagani mehanizem za krizno odzivanje odvračal od naložb; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj zaradi številnih različnih vzrokov morebitnega pomanjkanja in težav z dostavo natančneje in pravno skladno opredeli ter pojasni krizne razmere, predvidene pravice do poseganja in konkreten postopek v primeru krize, jasno pa naj navede tudi, da se sme to uporabiti le v skrajnem in sorazmernem primeru; je zaskrbljen, da bi predlagani mehanizem za krizno odzivanje odvračal od naložb;

| 50. | predlaga, da bi se pri tem bolj osredotočili na zagotavljanje razpoložljivosti nekaterih vrst polprevodnikov, na (morebiti skupni) nakup kritičnih surovin, potrebnih za to (na primer paladij, neon, C4F6, litij, galij in silicij), in predhodne sestavine (npr. rezine); |
| --- | --- |

50.

predlaga, da bi se pri tem bolj osredotočili na zagotavljanje razpoložljivosti nekaterih vrst polprevodnikov, na (morebiti skupni) nakup kritičnih surovin, potrebnih za to (na primer paladij, neon, C4F6, litij, galij in silicij), in predhodne sestavine (npr. rezine);

| 51. | poziva, naj se lokalne in regionalne oblasti vključijo v usklajevalni mehanizem za polprevodnike, saj lahko s svojim lokalnim poznavanjem raziskav, panoge in grozdov polprevodnikov pomembno prispevajo k načrtovanemu mreženju; |
| --- | --- |

51.

poziva, naj se lokalne in regionalne oblasti vključijo v usklajevalni mehanizem za polprevodnike, saj lahko s svojim lokalnim poznavanjem raziskav, panoge in grozdov polprevodnikov pomembno prispevajo k načrtovanemu mreženju;

| 52. | opozarja, da je treba pri imenovanju članov v Evropski odbor za polprevodnike paziti, da bo šlo za strokovni in ne politični gremij. Sprejemanje odbora in njegovega dela je močno odvisno od zaupanja v njegove člane, zato bi morala biti v njem zastopana tudi industrija in OR, ki imata ustrezno strokovno znanje; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da je treba pri imenovanju članov v Evropski odbor za polprevodnike paziti, da bo šlo za strokovni in ne politični gremij. Sprejemanje odbora in njegovega dela je močno odvisno od zaupanja v njegove člane, zato bi morala biti v njem zastopana tudi industrija in OR, ki imata ustrezno strokovno znanje;

| 53. | podpira cilj, da se ustvari celovita slika vrednostnih verig polprevodnikov, odvisnosti in zahtev na področju polprevodnikov; vendar dvomi, da bo mogoče zanesljivo in ciljno usmerjeno obdelati količino podatkov, ki bo pri tem nastala; opozarja, da brez pravih podatkov akterjev zunaj Evrope ne bo mogoče ustvariti pomenljive slike; |
| --- | --- |

53.

podpira cilj, da se ustvari celovita slika vrednostnih verig polprevodnikov, odvisnosti in zahtev na področju polprevodnikov; vendar dvomi, da bo mogoče zanesljivo in ciljno usmerjeno obdelati količino podatkov, ki bo pri tem nastala; opozarja, da brez pravih podatkov akterjev zunaj Evrope ne bo mogoče ustvariti pomenljive slike;

| 54. | priporoča hitro sprejetje in izvajanje akta o čipih ter poziva Evropsko komisijo, Svet Evropske unije in Evropski parlament, naj upoštevajo njegova priporočila in še v času češkega predsedovanja dosežejo soglasje; |
| --- | --- |

54.

priporoča hitro sprejetje in izvajanje akta o čipih ter poziva Evropsko komisijo, Svet Evropske unije in Evropski parlament, naj upoštevajo njegova priporočila in še v času češkega predsedovanja dosežejo soglasje;

| 55. | pozdravlja, da je Komisija naredila analizo subsidiarnosti za predlog akta o čipih, in se strinja, da države članice ne morejo same doseči ciljev predloga, saj so težave čezmejne in niso omejene na eno samo državo ali skupino držav članic. Zato podpira ugotovitev Evropske komisije, da lahko posredovanje na ravni Unije očitno najbolje spodbudi evropske akterje k skupni viziji in strategiji izvajanja. |
| --- | --- |

55.

pozdravlja, da je Komisija naredila analizo subsidiarnosti za predlog akta o čipih, in se strinja, da države članice ne morejo same doseči ciljev predloga, saj so težave čezmejne in niso omejene na eno samo državo ali skupino držav članic. Zato podpira ugotovitev Evropske komisije, da lahko posredovanje na ravni Unije očitno najbolje spodbudi evropske akterje k skupni viziji in strategiji izvajanja.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

1

(1)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

1

(1)  Zavezništvo je omenjeno v Sporočilu Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope.

1

(1)  Zavezništvo je omenjeno v Sporočilu Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope.

1

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/114 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/114

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Revidirano upravljanje schengenskega območja

(2022/C 498/15)

| Poročevalka: | Antje GROTHEER (DE/PES), podpredsednica mestne skupščine, Bremen |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila
  (COM(2021) 890 final)
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja
  (COM(2021) 891 final)
  Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU
  (JOIN(2021) 32) |

Poročevalka:

Antje GROTHEER (DE/PES), podpredsednica mestne skupščine, Bremen

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila

(COM(2021) 890 final)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja

(COM(2021) 891 final)

Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU

(JOIN(2021) 32)

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja

COM(2021) 891

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje.

| (3) | Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja
  , med drugim
  na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje. |
| --- | --- |

(3)

Schengensko območje se je v zadnjih letih soočilo z izzivi brez primere, ki po svoji naravi niso bili omejeni na ozemlje posamezne države članice. Ti izzivi so poudarili dejstvo, da je ohranjanje javnega reda in varnosti na schengenskem območju skupna odgovornost, ki zahteva skupno in usklajeno ukrepanje med državami članicami in na ravni Unije. Izpostavili so tudi vrzeli v obstoječih pravilih, ki urejajo delovanje schengenskega območja
  , med drugim
  na zunanjih in notranjih mejah, ter potrebo po oblikovanju močnejšega in trdnejšega okvira, ki bo omogočal učinkovitejši odziv na izzive, s katerimi se sooča schengensko območje.

Obrazložitev

Delovanje schengenskega območja ni odvisno le od pravil o nadzoru na zunanjih in notranjih mejah. Uvodna izjava bi morala to ustrezno odražati.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Spremembe |
| --- | --- |
| (4) | Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba
  okrepiti
  , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki
  so
  se
  nedavno pojavili
  na zunanjih mejah. |

Predlog Komisije

Spremembe

(4)

Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba
  okrepiti
  , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki
  so
  se
  nedavno pojavili
  na zunanjih mejah.

| (4) | Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba
  učinkovito in uspešno izvajati
  , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki se
  pojavljajo
  na zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(4)

Nadzor meja na zunanjih mejah ni le v interesu države članice, na zunanjih mejah katere se opravlja, temveč v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah, in celotne Unije. Države članice morajo zagotoviti visoke standarde pri upravljanju svojih zunanjih meja, tudi z okrepljenim sodelovanjem med mejnimi policisti, policijo, carino in drugimi ustreznimi organi. Unija zagotavlja dejavno podporo s finančnimi sredstvi, ki jih zagotavljajo agencije, zlasti pa z evropsko mejno in obalno stražo ter z upravljanjem schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Pravila, ki se uporabljajo za zunanje meje, je treba
  učinkovito in uspešno izvajati
  , da bi se bolje odzvali na nove izzive, ki se
  pojavljajo
  na zunanjih mejah.

Obrazložitev

Pravila, ki urejajo zunanje meje in so trenutno v skladu z mednarodnimi standardi ter pristojnim organom zaradi svoje prilagodljivosti zagotavljajo zadostne instrumente za učinkovit mejni nadzor ob upoštevanju vidika zaščite, je treba v celoti izvajati, da bi učinkovito in uspešno izkoristili njihov potencial.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (8) | Prav tako je treba
  okrepiti
  pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država
  sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem prihodov
  državljanov tretjih držav
  na zunanje meje držav članic, kadar taki ukrepi kažejo na namero
  , da destabilizira Unijo
  kot celoto
  ali posamezno državo članico,
  ter lahko
  narava takih
  ukrepov ogrozi
  temeljne državne funkcije
  , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem
  javnega reda in miru ali
  varovanjem
  njene nacionalne varnosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(8)

Prav tako je treba
  okrepiti
  pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država
  sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem prihodov
  državljanov tretjih držav
  na zunanje meje držav članic, kadar taki ukrepi kažejo na namero
  , da destabilizira Unijo
  kot celoto
  ali posamezno državo članico,
  ter lahko
  narava takih
  ukrepov ogrozi
  temeljne državne funkcije
  , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem
  javnega reda in miru ali
  varovanjem
  njene nacionalne varnosti.

| (8) | Prav tako je treba
  učinkovito izvajati
  pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država
  ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število
  državljanov tretjih držav
  pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom
  , da destabilizira Unijo ali posamezno državo članico,
  če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj
  narava takih
  dejanj ogroža
  temeljne državne funkcije,
  vzdrževanje
  javnega reda in miru ali
  varovanje
  njene nacionalne varnosti
  , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov
  . |
| --- | --- |

(8)

Prav tako je treba
  učinkovito izvajati
  pravila in zaščitne ukrepe v pravu Unije, da se državam članicam omogoči hitro ukrepanje proti primerom instrumentalizacije migrantov. To instrumentalizacijo je treba razumeti, da se nanaša na primer, ko tretja država
  ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število
  državljanov tretjih držav
  pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom
  , da destabilizira Unijo ali posamezno državo članico,
  če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj
  narava takih
  dejanj ogroža
  temeljne državne funkcije,
  vzdrževanje
  javnega reda in miru ali
  varovanje
  njene nacionalne varnosti
  , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov
  .

Obrazložitev

Predlagana opredelitev instrumentalizacije je preširoka in nejasna, pri čemer obstaja tveganje, da bi kot združljive z opredelitvijo šteli številne različne situacije. Prav tako je opredelitev v nasprotju s smernicami za boljše pravno urejanje, saj je v priloženi oceni učinka (SWD(2021) 462 final) priznano, da ni obravnavana instrumentalizacija nedovoljenih migracij. Zato je potrebno politično soglasje na ravni EU o tem, ali razmere pomenijo instrumentalizacijo. Glede na resnost omejevalnih ukrepov, ki bi bili posledično uvedeni proti posameznikom, in ob upoštevanju dejstva, da je predlog Komisije odgovor na zaprosilo Evropskega sveta (EUCO 17/21), je treba v opredelitev vključiti pozitivno stališče Evropskega sveta. Ta se mora sestati hitro, da bodo lahko prizadete države članice hitro ukrepale.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (9) | Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere, ko tretja država dejavno
  spodbuja ali
  olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav z olajševanjem
  ali spodbujanjem
  potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno
  spodbujanje ali
  olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(9)

Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere, ko tretja država dejavno
  spodbuja ali
  olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav z olajševanjem
  ali spodbujanjem
  potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno
  spodbujanje ali
  olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice.

| (9) | Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere
  iz točke 27 člena 1(1)(b)
  , ko tretja država dejavno olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav
  v Evropsko unijo
  z olajševanjem potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice.
  Primeri, v katerih so nedržavni akterji vpleteni v organizirani kriminal, zlasti v tihotapljenje, se ne bi smeli šteti za instrumentalizacijo migrantov, če cilj ni destabilizirati Unije ali države članice. Nadalje za instrumentalizacijo ne bi smele šteti dejavnosti humanitarne pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Instrumentalizacija migrantov se lahko nanaša na primere
  iz točke 27 člena 1(1)(b)
  , ko tretja država dejavno olajšuje nedovoljeno potovanje državljanov tretjih držav
  v Evropsko unijo
  z olajševanjem potovanja na svoje ozemlje, da bi dosegli zunanjo mejo držav članic, lahko pa se nanaša tudi na dejavno olajševanje nedovoljenega potovanja državljanov tretjih držav, ki so že v tej tretji državi. Instrumentalizacija migrantov lahko vključuje tudi uvedbo prisilnih ukrepov, katerih namen je preprečiti državljanom tretjih držav, da bi obmejna območja tretje države, ki instrumentalizira državljane tretjih držav, zapustili v kateri koli drugi smeri kot prek države članice.
  Primeri, v katerih so nedržavni akterji vpleteni v organizirani kriminal, zlasti v tihotapljenje, se ne bi smeli šteti za instrumentalizacijo migrantov, če cilj ni destabilizirati Unije ali države članice. Nadalje za instrumentalizacijo ne bi smele šteti dejavnosti humanitarne pomoči.

Obrazložitev

Zaradi pravne varnosti je potrebno sklicevanje na določbo, v kateri je opredeljena instrumentalizacija.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice.
  Unija lahko to po potrebi dopolni z uvedbo omejevalnih ukrepov. |

Predlog Komisije

Spremembe

(10)

Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice.
  Unija lahko to po potrebi dopolni z uvedbo omejevalnih ukrepov.

| (10) | Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice.
  To bi bilo treba dopolniti z ustreznimi preventivnimi ukrepi Unije, ki bi zajemali tretje države, odgovorne za instrumentalizacijo, in države izvora instrumentaliziranih migracij. |
| --- | --- |

(10)

Unija bi morala za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice.
  To bi bilo treba dopolniti z ustreznimi preventivnimi ukrepi Unije, ki bi zajemali tretje države, odgovorne za instrumentalizacijo, in države izvora instrumentaliziranih migracij.

Obrazložitev

Preprečevanje je ključnega pomena pri vseh prizadevanjih za obvladovanje instrumentalizacije. Delegacije EU v državah izvora instrumentaliziranih skupin migrantov in v tretjih državah, ki so odgovorne za instrumentalizacijo, bi morale redno pripravljati poročila o razmerah ter jih predložiti Komisiji kot dokazno podlago za preventivne ukrepe.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (11) | Hkrati pa
  je
  poleg teh ukrepov
  treba
  dodatno okrepiti
  sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje. Za dodatno pomoč državi članici, ki se sooča z instrumentalizacijo migrantov, Uredba (EU) XXX/XXX dopolnjuje pravila o nadzoru meje z določitvijo posebnih ukrepov na področju azila in vračanja
  , pri čemer
  spoštuje
  temeljne pravice
  zadevnih
  posameznikov, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(11)

Hkrati pa
  je
  poleg teh ukrepov
  treba
  dodatno okrepiti
  sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje. Za dodatno pomoč državi članici, ki se sooča z instrumentalizacijo migrantov, Uredba (EU) XXX/XXX dopolnjuje pravila o nadzoru meje z določitvijo posebnih ukrepov na področju azila in vračanja
  , pri čemer
  spoštuje
  temeljne pravice
  zadevnih
  posameznikov, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije.

| (11) | V celoti
  je treba
  izvajati
  sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje, pri čemer
  je treba spoštovati
  temeljne pravice posameznikov,
  ki iščejo zatočišče,
  zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije
  , še posebej mladoletnikom brez spremstva
  . |
| --- | --- |

(11)

V celoti
  je treba
  izvajati
  sedanja pravila v zvezi z nadzorom zunanjih meja in varovanjem meje, pri čemer
  je treba spoštovati
  temeljne pravice posameznikov,
  ki iščejo zatočišče,
  zlasti z zagotavljanjem spoštovanja pravice do azila ter zagotavljanjem potrebne pomoči, ki jo nudijo agencije ZN in druge ustrezne organizacije
  , še posebej mladoletnikom brez spremstva
  .

Obrazložitev

Sprejetje uredbe o instrumentalizaciji je odvisno od sprejetja predlogov uredbe o azilnih postopkih ter prenovitve direktive o pogojih za sprejem in direktive o vračanju v skladu z novim paktom o migracijah in azilu, o katerih so pogajanja v teku ali pa so bila zaradi zastoja ustavljena. Sklicevanje na Uredbo (EU) XXX/XXX v predlaganem zakoniku o schengenskih mejah je sklicevanje na akt, katerega sprejetje je negotovo in katerega vsebina bo med zakonodajnim postopkom verjetno spremenjena. Poleg tega je akt pogojen s sprejetjem drugih predlogov v okviru novega pakta. Nadalje v oceni učinka, priloženi predlaganemu zakoniku o schengenskih mejah, ni bil ocenjen morebitni učinek predlaganih določb v odziv na instrumentalizacijo. Zato sklicevanje v sedanji obliki ogroža sprejetje samega predloga o schengenskem območju in je v nasprotju z načelom pravne varnosti, smernicami Evropske komisije za boljše pravno urejanje in Medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016. Hkrati veliko število mladoletnikov brez spremstva na območjih z največjim migracijskim pritiskom potrebuje in si zasluži jamstva glede zaščite njihovih pravic in njih samih, prav tako pa je potrebno usklajevanje nujne pomoči med vsemi vpletenimi organi.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (12) | V primeru instrumentalizacije bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega
  bi bilo treba
  pri vseh takih omejitvah
  v celoti upoštevati pravice
  državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(12)

V primeru instrumentalizacije bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega
  bi bilo treba
  pri vseh takih omejitvah
  v celoti upoštevati pravice
  državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja.

| (12) | V primeru instrumentalizacije
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b),
  bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega pri vseh takih omejitvah
  ne bi smeli omejiti pravic
  državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja. |
| --- | --- |

(12)

V primeru instrumentalizacije
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b),
  bi zadevna država članica morala zlasti imeti možnost, da z zaprtjem nekaterih mejnih prehodov obmejni promet po potrebi omeji na najmanjšo možno mero, hkrati pa zagotavlja dejanski in učinkovit dostop do postopkov mednarodne zaščite. Pri vsaki taki odločitvi bi bilo treba upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. Poleg tega pri vseh takih omejitvah
  ne bi smeli omejiti pravic
  državljanov Unije, državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja na podlagi mednarodnega sporazuma, in državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije ali so imetniki vizumov za dolgoročno prebivanje, ter njihovih družinskih članov. Poleg tega bi bilo treba take omejitve uporabljati na način, ki zagotavlja spoštovanje obveznosti v zvezi z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti načela nevračanja.

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za omejitev števila prehodov meja bodo negativno vplivali na dostop do azila na zunanjih mejah EU, prav tako pa bodo morda delovali v nasprotju s splošnim ciljem schengenskega območja, tj. ohranjanjem odsotnosti notranjih meja. Zato bi jih bilo treba uporabiti le kot zadnjo možnost in le v primerih, ko je bila intrumentalizacija potrjena. Možnost uporabe omejevalnih ukrepov ne bi smela ovirati uveljavljanja pravice do prostega gibanja državljanov EU in državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (14) | Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe.
  Potreba po podpori Agencije se lahko pokaže zlasti v primerih, ko je Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvedla posebno oceno ranljivosti v zvezi z instrumentalizacijo migrantov. Na podlagi rezultatov te ocene ranljivosti ali ob dodelitvi kritične stopnje vpliva enemu ali več odsekom zunanje meje in ob upoštevanju ustreznih elementov načrtov za ravnanje v izrednih razmerah države članice, analize tveganja Agencije in analitske plasti evropske slike razmer izvršni direktor v skladu s členom 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 priporoči zadevni državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo. Ta pristojnost izvršnega direktorja ne posega v splošno podporo, ki jo Agencija lahko zagotavlja državam članicam. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(14)

Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe.
  Potreba po podpori Agencije se lahko pokaže zlasti v primerih, ko je Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvedla posebno oceno ranljivosti v zvezi z instrumentalizacijo migrantov. Na podlagi rezultatov te ocene ranljivosti ali ob dodelitvi kritične stopnje vpliva enemu ali več odsekom zunanje meje in ob upoštevanju ustreznih elementov načrtov za ravnanje v izrednih razmerah države članice, analize tveganja Agencije in analitske plasti evropske slike razmer izvršni direktor v skladu s členom 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 priporoči zadevni državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo. Ta pristojnost izvršnega direktorja ne posega v splošno podporo, ki jo Agencija lahko zagotavlja državam članicam.

| (14) | Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 mora izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo priporočiti državi članici, naj zaprosi, da Agencija začne, izvaja ali prilagodi svojo podporo za obravnavanje ugotovljenih groženj in izzivov na zunanjih mejah, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedene določbe.

Obrazložitev

Črtano besedilo je ponovitev besedila iz člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in je zato odveč.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (15) | Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov okrepiti nadzor meje
  , po potrebi tudi
  z dodatnimi
  ukrepi za preprečevanje nezakonitih prehodov ter uporabo dodatnih virov in tehničnih sredstev za preprečevanje nedovoljenega prehajanja meje
  . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(15)

Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov okrepiti nadzor meje
  , po potrebi tudi
  z dodatnimi
  ukrepi za preprečevanje nezakonitih prehodov ter uporabo dodatnih virov in tehničnih sredstev za preprečevanje nedovoljenega prehajanja meje
  . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi.

| (15) | Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b) in kot taka potrjena s strani Evropskega sveta,
  okrepiti nadzor meje z dodatnimi
  viri in tehničnimi sredstvi, vključno s sodobnimi tehnologijami, za obravnavanje poskusov množičnih nezakonitih prehodov meja
  . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, kot so brezpilotni zrakoplovi in tipala gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi
  ter sodno prakso Sodišča Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega bi morala zadevna država članica v primeru instrumentalizacije migrantov
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b) in kot taka potrjena s strani Evropskega sveta,
  okrepiti nadzor meje z dodatnimi
  viri in tehničnimi sredstvi, vključno s sodobnimi tehnologijami, za obravnavanje poskusov množičnih nezakonitih prehodov meja
  . Takšna tehnična sredstva bi lahko vključevala sodobne tehnologije, kot so brezpilotni zrakoplovi in tipala gibanja, ter mobilne enote. Uporaba takšnih tehničnih sredstev, zlasti tehnologij, ki omogočajo zbiranje osebnih podatkov, mora temeljiti na jasno opredeljenih določbah nacionalnega prava in se izvajati v skladu z njimi
  ter sodno prakso Sodišča Evropske unije
  .

Obrazložitev

Predlagani ukrepi bi se morali uporabljati le v skrajnem primeru in le takrat, ko je Evropski svet uradno priznal obstoj instrumentalizacije. Poleg tega uporaba tehničnih sredstev ne bi smela biti v nasprotju s sodno prakso Sodišča Evropske unije.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (16) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na
  instrumentalizacijo migrantov
  v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(16)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na
  instrumentalizacijo migrantov
  v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike.

| (16) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na
  grožnje, izzive in šibke točke na zunanjih mejah
  v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne
  skupne
  standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike. |
| --- | --- |

(16)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da kot poseben odziv na
  grožnje, izzive in šibke točke na zunanjih mejah
  v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, določi ustrezne
  skupne
  standarde za varovanje meje, zlasti v zvezi z novimi tehnologijami, ki jih lahko uporabljajo države članice, pri čemer naj upošteva vrsto meje (kopenska, morska ali zračna), stopnjo vpliva, ki se vsakemu odseku zunanje meje dodeli v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in druge ustrezne dejavnike.

Obrazložitev

Kot pri uvodni izjavi 8.

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (17) | Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni
  nacionalni
  organi, vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(17)

Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni
  nacionalni
  organi, vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu.

| (17) | Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni organi
  na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni
  , vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(17)

Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi bilo treba osebam omogočati prosto in varno gibanje med državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba pojasniti, da prepoved nadzora na notranjih mejah ne posega v pristojnost držav članic, da na svojem ozemlju, vključno na svojih notranjih mejah, izvajajo kontrole za namene, ki niso nadzor meje. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da pristojni organi
  na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni
  , vključno z zdravstvenimi organi ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, načeloma še naprej lahko izvajajo kontrole v okviru izvajanja javnih pooblastil, določenih v nacionalnem pravu.

Obrazložitev

Vključiti bi bilo treba vse ravni upravljanja, da bodo upoštevane razlike med državami članicami v strukturah upravljanja in s tem povezanih pristojnostih.

Predlog spremembe 12

Uvodna izjava 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (18) | Prepoved nadzora na notranjih mejah sicer zajema tudi kontrole z enakim učinkom, vendar se kontrole, ki jih izvajajo pristojni organi, ne bi smele šteti za enakovredne izvajanju mejnih kontrol, kadar njihov cilj ni nadzor meje, kadar temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, vključno kadar so namenjene boju proti nedovoljenemu bivanju ali prebivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kadar so načrtovane in se izvajajo na način, ki se jasno razlikuje od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, in kadar se izvajajo na prometnih vozliščih, kot so pristanišča, železniške ali avtobusne postaje in letališča ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov, ter kadar temeljijo na analizi tveganja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(18)

Prepoved nadzora na notranjih mejah sicer zajema tudi kontrole z enakim učinkom, vendar se kontrole, ki jih izvajajo pristojni organi, ne bi smele šteti za enakovredne izvajanju mejnih kontrol, kadar njihov cilj ni nadzor meje, kadar temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, vključno kadar so namenjene boju proti nedovoljenemu bivanju ali prebivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kadar so načrtovane in se izvajajo na način, ki se jasno razlikuje od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, in kadar se izvajajo na prometnih vozliščih, kot so pristanišča, železniške ali avtobusne postaje in letališča ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov, ter kadar temeljijo na analizi tveganja.

Obrazložitev

Veljavna pravila že omogočajo te ukrepe. Ne sme biti nakazano, da predlagane spremembe omogočajo več nadzora in varnostnih kontrol. Večji nadzor škoduje zlasti regijam z notranjimi mejami. Varnostni ukrepi, ki temeljijo na analizi tveganja, ne bi smeli biti omejeni na te regije.

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (20) | Boj proti nezakonitemu prebivanju ali bivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov in ponarejanje listin ter druge oblike čezmejnega kriminala, bi lahko zajemal zlasti ukrepe, ki omogočajo preverjanje identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb, če so ta preverjanja nesistematična in se izvajajo na podlagi analize tveganja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(20)

Boj proti nezakonitemu prebivanju ali bivanju ter čezmejnemu kriminalu, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov in ponarejanje listin ter druge oblike čezmejnega kriminala, bi lahko zajemal zlasti ukrepe, ki omogočajo preverjanje identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb, če so ta preverjanja nesistematična in se izvajajo na podlagi analize tveganja.

Obrazložitev

Člen 77 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa cilj, „da se ne izvaja kontrola oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo“. Poleg tega boj proti nezakonitemu prebivanju že ureja Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) („direktiva o vračanju“) in ne bi smel biti povezan z nadzorom na notranjih mejah. Podobno je v drugih zakonodajnih aktih (3) urejen okvir za boj proti čezmejnemu kriminalu in trgovini z ljudmi. Nadalje določba dopušča možnost neizvrševanja sodbe Sodišča Evropske unije, v skladu s katero je treba zakonik o schengenskih mejah razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, v skladu s katero država članica osebi pod grožnjo kazni nalaga, da ob vstopu na njeno ozemlje prek notranje meje predloži potni list ali osebno izkaznico, če je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, zaradi katere je naložena ta obveznost, v nasprotju s to določbo (združeni zadevi C-368/20 in C-369/20).

Predlog spremembe 14

Uvodna izjava 24

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (24) | Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska pooblastila na obmejnem območju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(24)

Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska pooblastila na obmejnem območju.

| (24) | Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska
  ali druga javna
  pooblastila na obmejnem območju. |
| --- | --- |

(24)

Zagotoviti je treba, da bodo kontrole, ki jih izvajajo države članice pri izvajanju nacionalnih pristojnosti, ostale popolnoma skladne z območjem brez nadzora na notranjih mejah. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se s povečanjem znakov, da imajo kontrole, ki jih izvajajo države članice na svojih obmejnih območjih, enakovreden učinek kot nadzor meje, pri čemer se upoštevajo cilj teh kontrol, njihov ozemeljski obseg in morebitne razlike v primerjavi s kontrolami, ki se izvajajo na preostalem ozemlju zadevne države članice, povečuje potreba po strogih in podrobnih pravilih in omejitvah, ki določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice izvajajo svoja policijska
  ali druga javna
  pooblastila na obmejnem območju.

Obrazložitev

Za zagotovitev skladnosti z drugimi deli predloga.

Predlog spremembe 15

Uvodna izjava 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (25) | Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah.
  Za okrepitev delovanja schengenskega območja bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti nedovoljenemu gibanju med državami članicami in nezakonitemu bivanju. Kadar nacionalni organi države članice za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj primejo nezakonito bivajoče državljane tretjih držav na notranjih mejah v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, bi morali imeti ti organi možnost, da tem osebam zavrnejo pravico do vstopa ali bivanja na svojem ozemlju in jih predajo državi članici, iz katere so vstopile. Država članica, neposredno iz katere je oseba prišla, bi prijete državljane tretjih držav morala sprejeti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(25)

Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah.
  Za okrepitev delovanja schengenskega območja bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti nedovoljenemu gibanju med državami članicami in nezakonitemu bivanju. Kadar nacionalni organi države članice za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj primejo nezakonito bivajoče državljane tretjih držav na notranjih mejah v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, bi morali imeti ti organi možnost, da tem osebam zavrnejo pravico do vstopa ali bivanja na svojem ozemlju in jih predajo državi članici, iz katere so vstopile. Država članica, neposredno iz katere je oseba prišla, bi prijete državljane tretjih držav morala sprejeti.

| (25) | Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah. |
| --- | --- |

(25)

Sprejeti je treba ukrepe za obravnavanje nedovoljenega gibanja nezakonito bivajočih državljanov tretjih držav na območju brez nadzora na notranjih mejah.

Obrazložitev

Predlagane možnosti za neposredno predajo niso v skladu z mednarodnimi in evropskimi pravnimi standardi glede gibanja oseb na schengenskem območju. Takšne ukrepe bi bilo tudi zelo težko uskladiti s standardi, ki jih določa dublinski sistem za delitev odgovornosti, in bi dodatno prispevali k neenakomerni delitvi odgovornosti v zvezi z iskalci azila in nezakonitimi migracijami, kar bi bilo v nasprotju s pravilno uporabo načela subsidiarnosti in ciljem skupnega evropskega pristopa. Predlagani postopek bi dodatno prispeval k izvajanju različnih praks in tveganju kršenja temeljnih pravic.

Predlog spremembe 16

Uvodna izjava 26

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (26) | Postopek, po katerem lahko država članica preda nezakonito bivajoče državljane tretjih držav državi članici, neposredno iz katere so osebe prišle, bi moral potekati hitro, vendar bi morali zanj veljati zaščitni ukrepi in bi se moral izvajati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načela nediskriminacije iz člena 21 Listine, da se prepreči rasno profiliranje. Organi bi morali imeti možnost, da preverijo ustrezne informacije o gibanju zadevnih oseb, ki so organom neposredno na voljo. Take informacije lahko vključujejo objektivne elemente, na podlagi katerih bi organi lahko ugotovili, da je oseba pred kratkim pripotovala iz druge države članice, kot je posedovanje dokumentov, vključno s potrdili ali računi, ki dokazujejo nedavno potovanje iz druge države članice. Državljani tretjih držav, ki so predmet postopka predaje, bi morali prejeti utemeljeno odločitev v pisni obliki. Odločitev bi sicer morala biti takoj izvršljiva, vendar bi bilo treba državljanu tretje države zagotoviti učinkovito pravno sredstvo, da se pritoži zoper odločitev o predaji ali zahteva revizijo te odločitve. To pravno sredstvo ne bi smelo imeti odložilnega učinka. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(26)

Postopek, po katerem lahko država članica preda nezakonito bivajoče državljane tretjih držav državi članici, neposredno iz katere so osebe prišle, bi moral potekati hitro, vendar bi morali zanj veljati zaščitni ukrepi in bi se moral izvajati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načela nediskriminacije iz člena 21 Listine, da se prepreči rasno profiliranje. Organi bi morali imeti možnost, da preverijo ustrezne informacije o gibanju zadevnih oseb, ki so organom neposredno na voljo. Take informacije lahko vključujejo objektivne elemente, na podlagi katerih bi organi lahko ugotovili, da je oseba pred kratkim pripotovala iz druge države članice, kot je posedovanje dokumentov, vključno s potrdili ali računi, ki dokazujejo nedavno potovanje iz druge države članice. Državljani tretjih držav, ki so predmet postopka predaje, bi morali prejeti utemeljeno odločitev v pisni obliki. Odločitev bi sicer morala biti takoj izvršljiva, vendar bi bilo treba državljanu tretje države zagotoviti učinkovito pravno sredstvo, da se pritoži zoper odločitev o predaji ali zahteva revizijo te odločitve. To pravno sredstvo ne bi smelo imeti odložilnega učinka.

Obrazložitev

Kot pri uvodni izjavi 25. Prav tako se zdi, da del o pravnih sredstvih ni združljiv s členom 47 Listine o temeljnih pravicah.

Predlog spremembe 17

Uvodna izjava 27

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (27) | Postopek predaje iz te uredbe ne bi smel vplivati na obstoječo možnost držav članic, da državljane tretjih držav brez urejenega statusa vrnejo v skladu z dvostranskimi sporazumi ali dogovori iz člena 6(3) Direktive 2008/115/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o vračanju), kadar so take osebe odkrite zunaj okoliša notranjih meja. Za lažjo uporabo teh sporazumov in dopolnitev cilja varovanja območja brez notranjih meja bi bilo treba državam članicam omogočiti, da sklenejo nove sporazume ali dogovore in posodobijo obstoječe. Komisijo bi bilo treba obvestiti o vseh takih spremembah ali posodobitvah novih sporazumov ali dogovorov. Če je država članica sprejela državljana tretje države na podlagi postopka iz te uredbe ali na podlagi dvostranskega sporazuma ali dogovora, bi zadevna država članica v skladu z direktivo o vračanju morala izdati odločbo o vrnitvi. Za zagotovitev skladnosti med novimi postopki iz te uredbe in obstoječimi pravili o vračanju državljanov tretjih držav je potrebna ciljno usmerjena sprememba člena 6(3) direktive o vračanju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(27)

Postopek predaje iz te uredbe ne bi smel vplivati na obstoječo možnost držav članic, da državljane tretjih držav brez urejenega statusa vrnejo v skladu z dvostranskimi sporazumi ali dogovori iz člena 6(3) Direktive 2008/115/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o vračanju), kadar so take osebe odkrite zunaj okoliša notranjih meja. Za lažjo uporabo teh sporazumov in dopolnitev cilja varovanja območja brez notranjih meja bi bilo treba državam članicam omogočiti, da sklenejo nove sporazume ali dogovore in posodobijo obstoječe. Komisijo bi bilo treba obvestiti o vseh takih spremembah ali posodobitvah novih sporazumov ali dogovorov. Če je država članica sprejela državljana tretje države na podlagi postopka iz te uredbe ali na podlagi dvostranskega sporazuma ali dogovora, bi zadevna država članica v skladu z direktivo o vračanju morala izdati odločbo o vrnitvi. Za zagotovitev skladnosti med novimi postopki iz te uredbe in obstoječimi pravili o vračanju državljanov tretjih držav je potrebna ciljno usmerjena sprememba člena 6(3) direktive o vračanju.

Obrazložitev

Isti razlogi kot pri uvodnih izjavah 25 in 26. Hkrati bi lahko z obsežnim zanašanjem na dvostranske sporazume med državami članicami, ki bi bili potrebni za izvajanje takih predaj, ogrozili evropsko solidarnost. Nadalje bi se lahko v skladu z mnenjem pravne službe Sveta Evropske unije (6357/21 z dne 19. februarja 2021), v katerem je podrobno pojasnjena spremenljiva geometrija med schengenskim in dublinskim pravnim redom v zvezi s predlogi v okviru novega pakta o migracijah in azilu, določbe, povezane z vračanjem, ponovno vključile v predlog za prenovitev direktive o vračanju (kot je Komisija predlagala leta 2018, predlog pa je trenutno v obravnavi v Svetu). Druga možnost bi bila, da bi bile tovrstne določbe del predloga za spremembo direktive o vračanju. Spreminjanje direktive o vračanju z revidiranjem zakonika o schengenskih mejah ni v skladu z zavezo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju.

Predlog spremembe 18

Uvodna izjava 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (29) | Poleg tega lahko resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja tudi iz obsežnega nedovoljenega gibanja migrantov brez urejenega statusa med državami članicami, zaradi česar nastajajo razmere, ki na splošno obremenjujejo vire in zmogljivosti pristojnih nacionalnih služb, tako da druga sredstva, predvidena v tej uredbi, ne zadostujejo za obravnavanje teh prihodov in gibanja. V zvezi s tem bi države članice morale imeti možnost, da se oprejo na objektivna in količinsko opredeljena poročila o nedovoljenem gibanju, kadar so na voljo, zlasti kadar jih pristojne agencije Unije redno pripravljajo v skladu s svojimi pooblastili. Država članica bi morala imeti možnost, da informacije, ki jih zagotovijo agencije, uporabi v oceni tveganja za dokazovanje izjemne narave ugotovljene grožnje, ki izhaja iz nedovoljenega gibanja, in s tem upraviči ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(29)

Poleg tega lahko resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja tudi iz obsežnega nedovoljenega gibanja migrantov brez urejenega statusa med državami članicami, zaradi česar nastajajo razmere, ki na splošno obremenjujejo vire in zmogljivosti pristojnih nacionalnih služb, tako da druga sredstva, predvidena v tej uredbi, ne zadostujejo za obravnavanje teh prihodov in gibanja. V zvezi s tem bi države članice morale imeti možnost, da se oprejo na objektivna in količinsko opredeljena poročila o nedovoljenem gibanju, kadar so na voljo, zlasti kadar jih pristojne agencije Unije redno pripravljajo v skladu s svojimi pooblastili. Država članica bi morala imeti možnost, da informacije, ki jih zagotovijo agencije, uporabi v oceni tveganja za dokazovanje izjemne narave ugotovljene grožnje, ki izhaja iz nedovoljenega gibanja, in s tem upraviči ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.

Obrazložitev

Razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, se ne bi smele šteti za resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki bi upravičevala ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posameznih držav članic. Njihova vključitev v splošni okvir je nezdružljiva in v nasprotju s ciljem predloga ter s pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Gibanja med državami članicami, ki bi lahko dejansko vplivala na večino držav članic, je treba obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28, in morajo biti predmet izvedbenega sklepa Sveta.

Predlog spremembe 19

Uvodna izjava 34

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (34) | Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije,
  dokler se
  ta grožnja
  nadaljuje
  . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(34)

Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije,
  dokler se
  ta grožnja
  nadaljuje
  . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta.

| (34) | Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na skupno največ 24 mesecev na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije,
  če
  ta grožnja
  še traja
  . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta. |
| --- | --- |

(34)

Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi bilo treba sklep Sveta sprejeti za omejeno obdobje do šest mesecev, ki se lahko podaljša na skupno največ 24 mesecev na podlagi rednega pregleda na predlog Komisije,
  če
  ta grožnja
  še traja
  . Prvotni sklep bi moral vključevati oceno pričakovanega učinka sprejetih ukrepov, vključno z njihovimi negativnimi stranskimi učinki, da se ugotovi, ali je nadzor na notranjih mejah upravičen ali pa bi se lahko namesto tega učinkovito izvajali manj omejevalni ukrepi. Pri nadaljnjih sklepih bi bilo treba upoštevati razvoj ugotovljene grožnje. Države članice bi morale nemudoma uradno obvestiti Komisijo in države članice o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom Sveta.

Obrazložitev

Nadzor na notranjih mejah, ki se izvaja od leta 2015, kaže, da je potrebna fiksna zgornja meja, da bi se izognili skoraj trajnemu nadzoru na notranjih mejah na podlagi iste grožnje. Začetno obdobje šestih mesecev in predlagano najdaljše obdobje 24 mesecev za tak nadzor temeljita na splošnem cilju, da se v takih primerih poiščejo evropske in ne nacionalne rešitve. V zvezi s tem je treba omeniti, da bi v primeru grožnje, ki je po naravi nova, veljavna pravila omogočila ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah (sodba Sodišča z dne 26. aprila 2022, združeni zadevi C-368/20 in C-369/20).

Predlog spremembe 20

Uvodna izjava 35

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (35) | Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic,
  se ne
  bi
  smela
  šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(35)

Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic,
  se ne
  bi
  smela
  šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah.

| (35) | Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic, bi
  se morala
  šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(35)

Ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah bi morala biti še vedno mogoča tudi, kadar še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ki ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah. Obdobja, v katerih so države članice uvedle nadzor meje zaradi nujnosti razmer ali za katera je Svet sklenil, da priporoča ponovno uvedbo nadzora, ker grožnja zadeva znatno število držav članic, bi
  se morala
  šteti v dveletno obdobje, ki se uporablja za ponovno uvedbo na podlagi resnih pomanjkljivosti na zunanjih mejah.

Obrazložitev

Ohraniti bi bilo treba najdaljši rok dveh let, da bi omogočili in zahtevali usklajene evropske ukrepe za čimprejšnjo odpravo resnih pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja.

Predlog spremembe 21

Uvodna izjava 38

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (38) | Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.
  Opredeliti
  bi bilo treba zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(38)

Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.
  Opredeliti
  bi bilo treba zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij.

| (38) | Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.
  Ob upoštevanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah
  bi bilo treba
  opredeliti
  zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij. |
| --- | --- |

(38)

Da se omejijo škodljive posledice ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, bi morali vsako odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah po potrebi spremljati blažilni ukrepi. Ti ukrepi bi morali vključevati ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita blaga, osebja prevoznikov in pomorščakov z vzpostavitvijo „zelenih voznih pasov“. Poleg tega bi države članice za upoštevanje potrebe po zagotovitvi gibanja oseb, katerih dejavnosti so lahko bistvene za ohranjanje dobavne verige ali zagotavljanje bistvenih storitev, morale uporabljati tudi obstoječe smernice o čezmejnih delavcih45. Glede na navedeno bi bilo treba pri pravilih za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah upoštevati smernice in priporočila, ki so bila med pandemijo COVID-19 sprejeta kot zanesljiva varnostna mreža za enotni trg za zagotovitev, da jih države članice po potrebi uporabljajo kot blažilne ukrepe med ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah.
  Ob upoštevanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah
  bi bilo treba
  opredeliti
  zlasti ukrepe za zagotovitev neprekinjenega delovanja enotnega trga ter zaščito interesov čezmejnih regij in mest, ki tvorijo eno urbano območje, na primer z dovoljenji ali odstopanji za prebivalce čezmejnih regij.

Obrazložitev

S tem bi zagotovili, da se bodo blažilni ukrepi predlagali v sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi v čezmejnih regijah, na katere se bodo nanašali.

Predlog spremembe 22

Uvodna izjava 45

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (45) | Da bi bila mogoča naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice
  tudi po odpravi nadzora
  morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  poročilo
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah. Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba
  takšno poročilo
  predložiti
  tudi po dvanajstih mesecih in nato vsako leto, če se nadzor izjemoma ohrani, in sicer dokler se
  nadzor
  ohranja.
   V 
  poročilu
  bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti
  predlogo
  in
  jo
  objaviti na spletu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(45)

Da bi bila mogoča naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice
  tudi po odpravi nadzora
  morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  poročilo
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah. Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba
  takšno poročilo
  predložiti
  tudi po dvanajstih mesecih in nato vsako leto, če se nadzor izjemoma ohrani, in sicer dokler se
  nadzor
  ohranja.
   V 
  poročilu
  bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti
  predlogo
  in
  jo
  objaviti na spletu.

| (45) | Da bi bila mogoča
  tekoča in
  naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  redna poročila
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah
  , dokler ta nadzor traja, in končno poročilo po odpravi nadzora
  . Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba
  poročila o tekoči oceni
  predložiti
  vsakih šest mesecev, končno naknadno poročilo pa mora biti predloženo, potem ko je
  nadzor
  na notranjih mejah odpravljen
  . V 
  poročilih
  bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti
  predloge
  in
  jih
  objaviti na spletu. |
| --- | --- |

(45)

Da bi bila mogoča
  tekoča in
  naknadna analiza odločitve o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, bi za države članice morala veljati obveznost, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  redna poročila
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah
  , dokler ta nadzor traja, in končno poročilo po odpravi nadzora
  . Kadar se nadzor izvaja dlje časa, je treba
  poročila o tekoči oceni
  predložiti
  vsakih šest mesecev, končno naknadno poročilo pa mora biti predloženo, potem ko je
  nadzor
  na notranjih mejah odpravljen
  . V 
  poročilih
  bi bilo treba zlasti opisati začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora na notranjih mejah in spoštovanje meril za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Komisija bi morala v izvedbenem aktu sprejeti
  predloge
  in
  jih
  objaviti na spletu.

Obrazložitev

Ocenjevanje bi moralo potekati ves čas. Ker bi moral biti nadzor na notranjih mejah omejen na največ 24 mesecev, ni treba predvideti več kot enega poročila o naknadni oceni, če se nadzor podaljša za več kot 12 mesecev. Vendar bi bilo treba ob koncu vsakega šestmesečnega obdobja pripraviti tekoče ocenjevalne poročilo, po odpravi nadzora na notranjih mejah pa bi bilo treba izdati končno naknadno poročilo.

Predlog spremembe 23

Člen 1, točka 1(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| b) | dodajo se naslednje točke 27 do 30: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

b)

dodajo se naslednje točke 27 do 30:

| b) | dodajo se naslednje točke 27 do 30: |
| --- | --- |

b)

dodajo se naslednje točke 27 do 30:

| „27. | ‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država
  sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem gibanja
  državljanov tretjih držav
  na zunanje meje, na svoje ozemlje ali z njega in nato na te zunanje meje, kadar taki ukrepi kažejo na namero tretje države
  , da destabilizira Unijo ali državo članico,
  kadar lahko
  narava takih
  ukrepov ogrozi
  temeljne državne funkcije
  , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem
  javnega reda in miru ali
  varovanjem
  njene nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

„27.

‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država
  sproža nezakonite migracijske tokove v Unijo z dejavnim spodbujanjem ali olajševanjem gibanja
  državljanov tretjih držav
  na zunanje meje, na svoje ozemlje ali z njega in nato na te zunanje meje, kadar taki ukrepi kažejo na namero tretje države
  , da destabilizira Unijo ali državo članico,
  kadar lahko
  narava takih
  ukrepov ogrozi
  temeljne državne funkcije
  , vključno z ozemeljsko celovitostjo, vzdrževanjem
  javnega reda in miru ali
  varovanjem
  njene nacionalne varnosti;

| „27. | ‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država
  ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število
  državljanov tretjih držav
  pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom,
  da destabilizira Unijo ali državo članico,
  če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj
  narava takih
  dejanj ogroža
  temeljne državne funkcije,
  vzdrževanje
  javnega reda in miru ali
  varovanje
  njene nacionalne varnosti
  , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov
  ; |
| --- | --- |

„27.

‚instrumentalizacija migrantov‘ se nanaša na primer, ko tretja država
  ali njen sponzorirani akter dejavno podpira večje število
  državljanov tretjih držav
  pri poskusih vstopa v državo članico nezakonito in v velikem številu z namenom,
  da destabilizira Unijo ali državo članico,
  če lahko prizadeta država članica ustrezno utemelji, zakaj
  narava takih
  dejanj ogroža
  temeljne državne funkcije,
  vzdrževanje
  javnega reda in miru ali
  varovanje
  njene nacionalne varnosti
  , ter če Evropski svet kot nujno zadevo potrdi, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov
  ;

| 28. | ‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI; |
| --- | --- |

28.

‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI;

| 28. | ‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI; |
| --- | --- |

28.

‚nujno potovanje‘ pomeni potovanje v zvezi z nujno funkcijo ali potrebo, pri čemer se upoštevajo vse veljavne mednarodne obveznosti Unije in držav članic, navedene v Prilogi XI;

| 29. | ‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje; |
| --- | --- |

29.

‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje;

| 29. | ‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje; |
| --- | --- |

29.

‚nenujno potovanje‘ pomeni potovanje za druge namene kot nujno potovanje;

| 30. | ‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“; |
| --- | --- |

30.

‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“;

| 30. | ‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“; |
| --- | --- |

30.

‚prevozna vozlišča‘ pomenijo letališča, morska ali rečna pristanišča, železniške ali avtobusne postaje.“;

Obrazložitev

Predlagana opredelitev instrumentalizacije je preširoka in nejasna, pri čemer obstaja tveganje, da bi kot združljive z opredelitvijo šteli številne različne situacije. Prav tako je opredelitev v nasprotju s smernicami za boljše pravno urejanje, saj je v priloženi oceni učinka (SWD(2021) 462 final) priznano, da ni obravnavana instrumentalizacija nedovoljenih migracij. V skladu z uvodno izjavo 12 iz predloga je treba pri vsaki taki operativni odločitvi zadevne države članice upoštevati, ali je Evropski svet priznal, da se Unija ali ena ali več njenih držav članic sooča z instrumentalizacijo migrantov. V skladu z uvodno izjavo 10 iz predloga bi morala Unija za podporo državam članicam, ki se soočajo z instrumentalizacijo, uporabiti vsa orodja iz svojega nabora diplomatskih, finančnih in operativnih ukrepov. Pri izbiri sredstev za obravnavanje pojava instrumentalizacije bi bilo treba dati prednost diplomatskim prizadevanjem Unije ali zadevne države članice. Zato je potrebno politično soglasje na ravni EU o tem, ali razmere pomenijo instrumentalizacijo. Glede na resnost omejevalnih ukrepov, ki bi bili posledično uvedeni proti posameznikom, in ob upoštevanju dejstva, da je predlog Komisije odgovor na zaprosilo Evropskega sveta (EUCO 17/21), je treba v opredelitev vključiti pozitivno stališče Evropskega sveta. Ta se mora sestati hitro, da bodo lahko prizadete države članice hitro ukrepale. Kar zadeva omejevalne ukrepe, ki so na voljo državam članicam za različne druge razmere, veljavni pravni okvir Direktive 2013/32/EU (4) in Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) že omogoča operativno prožnost pri določanju krajev, kjer naj bi se prošnje za azil vlagale, pri podaljševanju rokov za registracijo in pri prilagajanju materialnih pogojev za sprejem.

Predlog spremembe 24

Člen 1, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (2) | v členu 5 se doda nov odstavek 4: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(2)

v členu 5 se doda nov odstavek 4:

| (2) | v členu 5 se doda nov odstavek 4: |
| --- | --- |

(2)

v členu 5 se doda nov odstavek 4:

„4.   V primeru instrumentalizacije migrantov lahko države članice omejijo število mejnih prehodov, o katerih so uradno obvestile v skladu z odstavkom 1,
  ali njihov delovni čas, če to zahtevajo okoliščine
  .

„4.   V primeru instrumentalizacije migrantov
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b),
  lahko države članice omejijo število mejnih prehodov, o katerih so uradno obvestile v skladu z odstavkom 1,
  v strogo omejenih in natančno opredeljenih okoliščinah
  .

Vse omejitve, sprejete na podlagi prvega pododstavka, se izvajajo sorazmerno in ob polnem upoštevanju pravic:

Vse omejitve, sprejete na podlagi prvega pododstavka, se izvajajo sorazmerno in ob polnem upoštevanju pravic:

| (a) | oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije; |
| --- | --- |

(a)

oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije;

| (a) | oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije; |
| --- | --- |

(a)

oseb, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije;

| (b) | državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov; |
| --- | --- |

(b)

državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov;

56

| (b) | državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov; |
| --- | --- |

(b)

državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi Direktive Sveta 2003/109/ES56, oseb, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih instrumentov Unije ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, ter njihovih družinskih članov;

56

| (c) | državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito.“ |
| --- | --- |

(c)

državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito.“

| (c) | državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je prosilcem za mednarodno zaščito na voljo zadostno število odprtih in dostopnih registracijskih točk, med drugimi mejnih prehodov, da se zagotovi učinkovita zaščita pred vračanjem, vključno s pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito, in da se vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo ranljivih oseb.
  “ |
| --- | --- |

(c)

državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je prosilcem za mednarodno zaščito na voljo zadostno število odprtih in dostopnih registracijskih točk, med drugimi mejnih prehodov, da se zagotovi učinkovita zaščita pred vračanjem, vključno s pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito, in da se vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo ranljivih oseb.
  “

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je prosilcem za mednarodno zaščito na voljo zadostno število odprtih in dostopnih registracijskih točk, med drugimi mejnih prehodov, da se zagotovi učinkovita zaščita pred vračanjem, vključno s pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito, in da se vzpostavijo ustrezni zaščitni ukrepi za obravnavo ranljivih oseb.

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za omejitev števila prehodov meja bodo negativno vplivali na pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito in lahko privedejo do nezakonitega vračanja na zunanjih mejah EU, prav tako pa bodo morda delovali v nasprotju s splošnim ciljem schengenskega območja, tj. ohranjanjem odsotnosti nadzora na notranjih mejah. Zato bi jih bilo treba uporabiti le kot zadnjo možnost. Znižanje standardov EU na področju azilnega prava ne bo rešilo geopolitične krize, temveč le oslabilo podobo EU v svetu kot skupnosti vrednot.

Predlog spremembe 25

Predlog spremembe 25

Člen 1, točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | člen 13 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

| (3) | člen 13 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(3)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

„Člen 13

Varovanje meje

Varovanje meje

1.   Glavni namen varovanja meja sta odkrivanje in preprečevanje nedovoljenih prehodov meja, odvračanje čezmejne kriminalitete in izvedba ukrepov proti osebam, ki so prestopile mejo nezakonito. Oseba, ki je nezakonito prestopila mejo in nima pravice do bivanja na ozemlju zadevne države članice, se prime in se zanjo uporabi postopek, ki je v skladu z Direktivo 2008/115/ES.

1.   Glavni namen varovanja meja sta odkrivanje in preprečevanje nedovoljenih prehodov meja, odvračanje čezmejne kriminalitete in izvedba ukrepov proti osebam, ki so prestopile mejo nezakonito. Oseba, ki je nezakonito prestopila mejo in nima pravice do bivanja na ozemlju zadevne države članice, se prime in se zanjo uporabi postopek, ki je v skladu z Direktivo 2008/115/ES.

2.   Mejni policisti uporabijo stacionarne ali mobilne enote za varovanje meje. To varovanje se izvaja na način, ki preprečuje in odvrača osebe od tega, da bi meje nedovoljeno prehajale med mejnimi prehodi ter se skušale izogniti kontroli na mejnih prehodih.

2.   Mejni policisti uporabijo stacionarne ali mobilne enote za varovanje meje. To varovanje se izvaja na način, ki preprečuje in odvrača osebe od tega, da bi meje nedovoljeno prehajale med mejnimi prehodi ter se skušale izogniti kontroli na mejnih prehodih.

3.   Varovanje med mejnimi prehodi opravljajo mejni policisti, katerih število in metode se prilagodijo obstoječemu ali predvidenemu stanju tveganj in groženj. Vključuje pogoste in nenadne spremembe obdobij varovanja in drugih metod ali tehnik, da se učinkovito odkrijejo ali preprečijo nedovoljeni prehodi meje.

3.   Varovanje med mejnimi prehodi opravljajo mejni policisti, katerih število in metode se prilagodijo obstoječemu ali predvidenemu stanju tveganj in groženj. Vključuje pogoste in nenadne spremembe obdobij varovanja in drugih metod ali tehnik, da se učinkovito odkrijejo ali preprečijo nedovoljeni prehodi meje.

4.   Varovanje se izvaja s stacionarnimi ali mobilnimi enotami, ki opravljajo svoje naloge z obhodi ali zasedejo mesta, ki so znana po nedovoljenih prehodih meje, cilj takega varovanja pa je preprečiti nedovoljene prehode meje ali prijeti posameznike, ki nezakonito prehajajo mejo. Varovanje se lahko izvaja tudi s tehničnimi sredstvi, vključno z elektronskimi sredstvi, opremo in sistemi nadzora.

4.   Varovanje se izvaja s stacionarnimi ali mobilnimi enotami, ki opravljajo svoje naloge z obhodi ali zasedejo mesta, ki so znana po nedovoljenih prehodih meje, cilj takega varovanja pa je preprečiti nedovoljene prehode meje ali prijeti posameznike, ki nezakonito prehajajo mejo. Varovanje se lahko izvaja tudi s tehničnimi sredstvi, vključno z elektronskimi sredstvi, opremo in sistemi nadzora.

5.   V primeru instrumentalizacije migrantov zadevna država članica po potrebi okrepi varovanje meje, da
  obravnava povečano grožnjo
  .
  Država članic
  a 
  zlasti
  po potrebi
  poveča
  tehnična in druga sredstva za
  preprečevanje nedovoljenih prehodov meje
  .

5.   V primeru instrumentalizacije migrantov
  , kot je opredeljena v točki 27 člena 1(1)(b) in kot taka potrjena s strani Evropskega sveta,
  zadevna država članica po potrebi okrepi varovanje meje, da
  bi obravnavala vse pogostejše poskuse nedovoljenega množičnega prečkanja meje
  .
  V ta namen država članic
  a po potrebi
  okrepi
  tehnična in druga sredstva za
  izboljšanje varovanja meja
  .

Za preprečevanje nedovoljenih prehodov meje v Unijo lahko ta tehnična sredstva vključujejo sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote.

Za preprečevanje nedovoljenih prehodov meje v Unijo lahko ta tehnična sredstva vključujejo sodobne tehnologije, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi in tipali gibanja, ter mobilne enote.

6.
     
  Brez poseganja v podporo, ki jo lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo zagotovi državam članicam v primeru instrumentalizacije migrantov, lahko Agencija izvede oceno ranljivosti, kot je določeno v členu 10(1)(c) in členu 32 Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta57, da bi zadevni državi članici zagotovila potrebno podporo. Izvršni direktor Evropske agencije za mejno in obalno stražo na podlagi rezultatov navedene ocene ali katere koli druge ustrezne ocene ranljivosti ali dodelitve kritične stopnje vpliva zadevnemu odseku meje v smislu člena 35(1)(d) Uredbe (EU) 2019/1896 vsaki zadevni državi članici predloži priporočila v skladu s členom 41(1) navedene uredbe.

6
  .   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 v zvezi z dodatnimi ukrepi varovanja, vključno z razvojem standardov za varovanje meje, zlasti uporabo tehnologij varovanja in spremljanja na zunanjih mejah, pri čemer se upoštevajo vrste meja, stopnje vpliva, dodeljene vsakemu odseku zunanje meje v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in drugi ustrezni dejavniki.“;

7.
     Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 v zvezi z dodatnimi ukrepi varovanja, vključno z razvojem standardov za varovanje meje, zlasti uporabo tehnologij varovanja in spremljanja na zunanjih mejah, pri čemer se upoštevajo vrste meja, stopnje vpliva, dodeljene vsakemu odseku zunanje meje v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2019/1896, in drugi ustrezni dejavniki.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagani ukrepi za okrepitev varovanja meja bi se morali uporabljati le kot zadnja možnost in le takrat, ko je Evropski svet uradno potrdil obstoj instrumentalizacije. Črtano besedilo, ki se nanaša na Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, je ponovitev besedila iz člena 41(1) Uredbe (EU) 2019/1896 in je zato odveč.

Predlog spremembe 26

Predlog spremembe 26

Člen 1, točka 5

| Predlog Komisije | Spremembe |
| --- | --- |
| (5) | člen 23 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Spremembe

(5)

člen 23 se nadomesti z naslednjim:

| (5) | člen 23 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(5)

člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

„Člen 23

Izvajanje javnih pooblastil

Izvajanje javnih pooblastil

Odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na:

Odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na:

| (a) | izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola. |
| --- | --- |

(a)

izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola.

| (a) | izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola. |
| --- | --- |

(a)

izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil s strani pristojnih organov držav članic na njihovem ozemlju, vključno z njihovimi območji notranjih meja v skladu z nacionalnim pravom, če izvajanje teh pooblastil nima enakovrednega učinka kot mejna kontrola.

| | Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar: |
| --- | --- |

Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar:

| | Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar: |
| --- | --- |

Izvajanje pooblastil s strani pristojnih organov se zlasti ne sme šteti za enakovredno izvajanju mejne kontrole, kadar:

| | (i) | cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje; |
| --- | --- | --- |

(i)

cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje;

| (ii) | ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti: |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti:

| | (i) | cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje; |
| --- | --- | --- |

(i)

cilj ukrepov ni opravljanje nadzora meje;

| (ii) | ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti: |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi temeljijo na splošnih informacijah in izkušnjah pristojnih organov v zvezi z morebitnimi grožnjami javni varnosti ali javnemu redu, njihov cilj pa je zlasti:

| | | — | boj proti čezmejnemu kriminalu, |
| --- | --- | --- | --- |

—

boj proti čezmejnemu kriminalu,

| — | boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, ali |
| --- | --- |

—

boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami, ali

| | | — | boj proti čezmejnemu kriminalu, |
| --- | --- | --- | --- |

—

boj proti čezmejnemu kriminalu,

| — | boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami,
  če so ta preverjanja identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb nesistematična in se izvajajo na podlagi stalne analize tveganja,
  ali |
| --- | --- |

—

boj proti nedovoljenemu prebivanju ali bivanju, povezanemu z nedovoljenimi migracijami,
  če so ta preverjanja identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb nesistematična in se izvajajo na podlagi stalne analize tveganja,
  ali

če so ta preverjanja identitete, državljanstva in rezidenčnega statusa oseb nesistematična in se izvajajo na podlagi stalne analize tveganja,

| | | — | zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo; |
| --- | --- | --- | --- |

—

zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo;

| | | — | zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo; |
| --- | --- | --- | --- |

—

zajezitev širjenja nalezljive bolezni, ki jo je odkril Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in bi lahko prerasla v epidemijo;

| | (iii) | so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja;

| (iv) | se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii); |
| --- | --- |

(iv)

se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii);

| | (iii) | so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

so ukrepi zasnovani in se izvajajo tako, da se jasno razlikujejo od sistematičnih kontrol oseb na zunanjih mejah, tudi kadar se izvajajo na prometnih vozliščih ali neposredno v vozilih za prevoz potnikov in kadar temeljijo na analizi tveganja;

| (iv) | se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii); |
| --- | --- |

(iv)

se ukrepi po potrebi izvajajo na podlagi tehnologij za spremljanje in varovanje, ki se na splošno uporabljajo na ozemlju, za namene obravnavanja groženj javni varnosti ali javnemu redu, kot je določeno v točki (ii);

| (b) | možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice; |
| --- | --- |

(b)

možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice;

| (b) | možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice; |
| --- | --- |

(b)

možnost, da država članica izvaja varnostno kontrolo oseb, ki jo v skladu s pravom vsake države članice v prevoznih vozliščih izvajajo pristojni organi, in sicer pristojni organi ali prevozniki, pod pogojem, da se ta kontrola izvaja tudi pri osebah, ki potujejo znotraj države članice;

| (c) | možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin; |
| --- | --- |

(c)

možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin;

| (c) | možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin; |
| --- | --- |

(c)

možnost države članice, da z zakonodajo določi obveznost posedovanja ali nošenja dokazil in listin;

| (d) | možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija); |
| --- | --- |

(d)

možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija);

| (d) | možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija); |
| --- | --- |

(d)

možnost države članice, da z zakonom predpiše obveznost državljanov tretjih držav, da se prijavijo na njenem ozemlju v skladu z določbami člena 22 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija);

| (e) | preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“; |
| --- | --- |

(e)

preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“;

| (e) | preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“; |
| --- | --- |

(e)

preverjanje podatkov o potnikih, ki potujejo na območju brez nadzora na notranjih mejah, ki ga lahko iz varnostnih razlogov v ustreznih zbirkah podatkov o osebah v skladu z veljavno zakonodajo izvajajo pristojni organi.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Uskladitev besedila z besedilom uvodne izjave 20. Kontrole za boj proti nedovoljenim migracijam prek meja so same po sebi kontrole, katerih cilj je doseči rezultate mejnega nadzora, zato ni mogoče, da jih ne bi obravnavali kot nadzor na notranjih mejah. Vključitev je neupravičena razširitev člena 23 trenutno veljavnega zakonika o schengenskih mejah. Oblikovanje območja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb prek notranjih meja, je eden največjih dosežkov Unije. Glede na učinek, ki bi ga takšni skrajni ukrepi lahko imeli na vse osebe, ki imajo pravico do prostega gibanja na območju brez nadzora na notranjih mejah, bi bilo treba določiti pogoje in postopke za ponovno uvedbo takšnih ukrepov, da se zagotovita njihova izredna narava in utemeljenost ter upoštevanje načela sorazmernosti.

Predlog spremembe 27

Predlog spremembe 27

Člen 1, točka 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (6) | vstavi se naslednji člen 23a: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(6)

(6)

vstavi se naslednji člen 23a:

vstavi se naslednji člen 23a:

„Člen 23a

„Člen 23a

Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

1.
     
  Ta člen se uporablja za prijetje državljana tretje države v bližini notranjih meja, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev za vstop iz člena 6(1) oziroma jih ne izpolnjuje več; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev za vstop iz člena 6(1) oziroma jih ne izpolnjuje več;

zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev za vstop iz člena 6(1) oziroma jih ne izpolnjuje več;

| (b) | za državljana tretje države ne velja odstopanje iz člena 6(5)(a); |
| --- | --- |

(b)

(b)

za državljana tretje države ne velja odstopanje iz člena 6(5)(a);

za državljana tretje države ne velja odstopanje iz člena 6(5)(a);

| (c) | državljan tretje države je prijet v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, zlasti med skupnimi policijskimi patruljami; |
| --- | --- |

(c)

(c)

državljan tretje države je prijet v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, zlasti med skupnimi policijskimi patruljami;

državljan tretje države je prijet v okviru čezmejnega operativnega policijskega sodelovanja, zlasti med skupnimi policijskimi patruljami;

| (d) | na podlagi informacij, ki so neposredno na voljo organom, ki so osebo prijele, vključno z izjavami zadevne osebe, identifikacijskimi, potovalnimi ali drugimi dokumenti, najdenimi na tej osebi, in rezultati iskanja v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovnih zbirkah Unije, obstajajo jasni znaki, da je državljan tretje države prispel neposredno iz druge države članice. |
| --- | --- |

(d)

(d)

na podlagi informacij, ki so neposredno na voljo organom, ki so osebo prijele, vključno z izjavami zadevne osebe, identifikacijskimi, potovalnimi ali drugimi dokumenti, najdenimi na tej osebi, in rezultati iskanja v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovnih zbirkah Unije, obstajajo jasni znaki, da je državljan tretje države prispel neposredno iz druge države članice.

na podlagi informacij, ki so neposredno na voljo organom, ki so osebo prijele, vključno z izjavami zadevne osebe, identifikacijskimi, potovalnimi ali drugimi dokumenti, najdenimi na tej osebi, in rezultati iskanja v ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovnih zbirkah Unije, obstajajo jasni znaki, da je državljan tretje države prispel neposredno iz druge države članice.

2.
     
  Pristojni organi države članice lahko na podlagi ugotovitve, da zadevni državljan tretje države nima pravice do bivanja na njenem ozemlju, odločijo, da bodo osebo v skladu s postopkom iz Priloge XII nemudoma predali državi članici, iz katere je oseba vstopila ali skušala vstopiti.

3.
     
  Kadar država članica uporabi postopek iz odstavka 2, država članica prevzemnica sprejme vse potrebne ukrepe za prevzem zadevnega državljana tretje države v skladu s postopki iz Priloge XII.

4.
     
  Države članice od [eno leto po začetku veljavnosti Uredbe] in nato vsako leto Komisiji predložijo podatke o uporabi odstavkov 1, 2 in 3, zabeležene v skladu s točko 3 Priloge XII.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Kot pri uvodnih izjavah 25, 26 in 27.

Predlog spremembe 28

Predlog spremembe 28

Člen 1, točka 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (8) | člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(8)

člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (8) | člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(8)

člen 25 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

„Člen 25

Splošni okvir začasne ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah

Splošni okvir začasne ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah

1.   Kadar se na območju brez nadzora na notranjih mejah pojavi resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici, lahko ta država članica izjemoma ponovno uvede nadzor meje na vseh ali določenih delih svoje notranje meje.

1.   Kadar se na območju brez nadzora na notranjih mejah pojavi resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici, lahko ta država članica izjemoma ponovno uvede nadzor meje na vseh ali določenih delih svoje notranje meje.

Šteje se lahko, da resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja zlasti iz:

Šteje se lahko, da resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti izhaja zlasti iz:

| (a) | dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom;

| (a) | dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, povezanih s terorizmom ali organiziranim kriminalom;

| (b) | obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju; |
| --- | --- |

(b)

obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju;

| (b) | obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju; |
| --- | --- |

(b)

obsežnih izrednih razmer v javnem zdravju;

| (c) | razmer, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, kar ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razmer, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, kar ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah;

razmer, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, kar ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah;

| (c) | obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki. |
| --- | --- |

(c)

(c)

obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki.

| (d) | obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki. |
| --- | --- |

(d)

(d)

obsežnih ali odmevnih mednarodnih dogodkov, kot so športni, poslovni ali politični dogodki.

2.   Nadzor meje se lahko na podlagi členov 25a in 28 uvede le, če država članica ugotovi, da je tak ukrep potreben in sorazmeren, pri čemer upošteva merila iz člena 26(1), za podaljšanje takega nadzora pa tudi merila iz člena 26(2). Nadzor meje se lahko ponovno uvede tudi v skladu s členom 29, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 30.

2.   Nadzor meje se lahko na podlagi členov 25a in 28 uvede le, če država članica ugotovi, da je tak ukrep potreben in sorazmeren, pri čemer upošteva merila iz člena 26(1), za podaljšanje takega nadzora pa tudi merila iz člena 26(2). Nadzor meje se lahko ponovno uvede tudi v skladu s členom 29, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 30.

V vseh primerih je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah skrajni ukrep. Obseg in trajanje začasne ponovne uvedbe nadzora ne presegata tega, kar je nujno potrebno glede na resnost ugotovljene grožnje.

V vseh primerih je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah skrajni ukrep. Obseg in trajanje začasne ponovne uvedbe nadzora ne presegata tega, kar je nujno potrebno glede na resnost ugotovljene grožnje.“

3.
     
  Kadar ista grožnja še vedno obstaja, se lahko nadzor na notranjih mejah podaljša v skladu s členi 25a, 28 ali 29.

Šteje se, da ista grožnja obstaja, kadar utemeljitev, ki jo država članica predloži za podaljšanje nadzora meje, temelji na ugotovitvi nadaljevanja iste grožnje, ki je upravičila prvotno ponovno uvedbo nadzora meje.
  “

Obrazložitev

Obrazložitev

Uvedba točke (c) je v nasprotju z logiko posebnega mehanizma, predlaganega v členu 28, in v nasprotju z načelom subsidiarnosti. Razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, se ne bi smele šteti za resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki bi upravičevala ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posameznih držav članic. Njihova vključitev v splošni okvir je nezdružljiva in v nasprotju s ciljem predloga ter s pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Pri tem je mogoče navesti sam predlog COM(2021) 891:

„Ukrepi glede območja svobode, varnosti in pravice spadajo k pristojnostim, ki si jih v skladu s členom 4(2) PDEU EU deli z državami članicami. Zato se na podlagi člena 5(3) PEU uporablja načelo subsidiarnosti, v skladu s katerim Unija deluje, le če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije.

Države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, temveč se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije. To pa zato, ker se nanašajo na kontrole oseb na zunanjih mejah, ki so predpogoj za območje brez nadzora na notranjih mejah. Poleg tega celovitost schengenskega območja in potreba po zagotovitvi enotnih pogojev za uveljavljanje pravice do prostega gibanja zahtevata usklajen pristop na celotnem schengenskem območju k ukrepom za krepitev zaupanja na zunanjih mejah, vključno z omejitvami nenujnih potovanj v EU in odzivom organov tretjih držav na instrumentalizacijo migrantov.

Odprave kontrol na notranjih mejah zagotavlja Pogodba v členu 77(2)(e) PDEU. Medtem ko države članice ohranijo pravico, da sprejmejo ukrepe za odziv na notranjo varnost in javni red ter tako uveljavljajo pravico iz člena 72 PDEU, tudi če to pomeni ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, so bila pravila za tako začasno ponovno uvedbo določena v zakoniku o schengenskih mejah, za zagotovitev, da se uporabljajo le pod strogimi pogoji. Zato je za vse spremembe teh pogojev za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah potrebna zakonodaja EU.

Cilja vzpostavitve načrta ravnanja v nepredvidljivih razmerah za schengensko območje, vključno s posebnimi ukrepi na notranjih mejah za obravnavanje grožnje, ki hkrati prizadene večino držav članic, in ublažitev negativnih učinkov nadzora meje, kadar so ti postali neizogibni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se ta cilj lažje doseže na ravni Unije.“

Glede na to, da se razmere iz predlaganega člena 25(1)(c) nanašajo na gibanje med državami članicami, ki bi lahko dejansko vplivalo na večino držav članic, je treba v skladu z načelom subsidiarnosti to vprašanje obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28, in mora biti predmet izvedbenega sklepa Sveta.

Črtanje pododstavka 3, podobno kot v uvodnih izjavah 34, 35 in 45.

Predlog spremembe 29

Predlog spremembe 29

Člen 1, točka 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (9) | za členom 25 se vstavi nov člen 25a: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(9)

za členom 25 se vstavi nov člen 25a:

| (9) | za členom 25 se vstavi nov člen 25a: |
| --- | --- |

(9)

za členom 25 se vstavi nov člen 25a:

„Člen 25a

„Člen 25a

Postopek za primere, pri katerih je treba ukrepati zaradi nepredvidljivih ali predvidljivih dogodkov

Postopek za primere, pri katerih je treba ukrepati zaradi nepredvidljivih ali predvidljivih dogodkov

1.   Kadar je resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici nepredvidljiva in je zaradi nje potrebno takojšnje ukrepanje, lahko država članica izjemoma takoj ponovno uvede nadzor na notranjih mejah.

1.   Kadar je resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti v državi članici nepredvidljiva in je zaradi nje potrebno takojšnje ukrepanje, lahko država članica izjemoma takoj ponovno uvede nadzor na notranjih mejah.

2.   Ob ponovni uvedbi nadzora meje na podlagi odstavka 1 država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora meje v skladu s členom 27(1).

2.   Ob ponovni uvedbi nadzora meje na podlagi odstavka 1 država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora meje v skladu s členom 27(1).

3.   Za namene odstavka 1 se lahko nadzor na notranjih mejah takoj ponovno uvede za omejeno obdobje do enega meseca. Če resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti traja dlje od tega obdobja, lahko država članica podaljša nadzor na notranjih mejah za nadaljnja obdobja, da lahko traja največ tri mesece.

3.   Za namene odstavka 1 se lahko nadzor na notranjih mejah takoj ponovno uvede za omejeno obdobje do enega meseca. Če resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti traja dlje od tega obdobja, lahko država članica podaljša nadzor na notranjih mejah za nadaljnja obdobja, da lahko traja največ tri mesece.

4.   Kadar je v državi članici resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti predvidljiva, država članica obvesti Komisijo in druge države članice in Komisijo v skladu s členom 27(1) vsaj štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo nadzora meje ali v krajšem obdobju, kadar so okoliščine, zaradi katerih je treba ponovno uvesti nadzor na notranjih mejah, znane manj kot štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo.

4.   Kadar je v državi članici resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti predvidljiva, država članica obvesti Komisijo in druge države članice in Komisijo v skladu s členom 27(1) vsaj štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo nadzora meje ali v krajšem obdobju, kadar so okoliščine, zaradi katerih je treba ponovno uvesti nadzor na notranjih mejah, znane manj kot štiri tedne pred načrtovano ponovno uvedbo.

5.   Za namene odstavka 4
  in brez poseganja v člen 27a(4)
  se lahko nadzor na notranjih mejah ponovno uvede za največ šest mesecev. Kadar
  resna
  grožnja javnemu redu ali notranji varnosti
  traja dlje od tega obdobja
  , lahko država članica nadzor na notranjih mejah večkrat podaljša za obdobja, ki trajajo največ šest mesecev.

5.   Za namene odstavka 4 se lahko nadzor na notranjih mejah ponovno uvede za največ šest mesecev. Kadar
  se po izteku tega obdobja pojavi
  grožnja javnemu redu ali notranji varnosti
  , ki je po naravi nova
  , lahko država članica nadzor na notranjih mejah večkrat podaljša za obdobja, ki trajajo največ šest mesecev.

Vsako podaljšanje se priglasi Komisiji in drugim državam članicam v skladu s členom 27 in v rokih iz odstavka 4.
  Ob upoštevanju člena 27a(5) nadzor
  na notranjih mejah traja največ dve leti.

Ob upoštevanju člena 27a(5) nadzor

Vsako podaljšanje se priglasi Komisiji in drugim državam članicam v skladu s členom 27 in v rokih iz odstavka 4.
  Nadzor
  na notranjih mejah traja največ dve leti.

Nadzor

6.   Rok iz odstavka 5
  ne
  vključuje
  obdobij
  iz odstavka 3.“;

6.   Rok iz odstavka 5 vključuje
  obdobja
  iz odstavka 3.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Nadzor na notranjih mejah skupaj ne bi smel trajati dlje kot 24 mesecev. V skladu s sodbo Sodišča Evropske unije (združeni zadevi C-368/20 in C-369/20) je treba zakonik o schengenskih mejah razlagati tako, da državam članicam prepoveduje začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah na podlagi členov 25 in 27 tega zakonika, če trajanje ponovne uvedbe presega skupno najdaljše obdobje šestih mesecev in če se ni pojavila grožnja, ki je po naravi nova in bi upravičevala ponovno uporabo rokov iz člena 25.

Predlog spremembe 30

Predlog spremembe 30

Člen 1, točka 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (10) | člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(10)

člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (10) | člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(10)

člen 26 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

„Člen 26

Merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah

Merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah

1.   Za ugotovitev, ali je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah potrebna in sorazmerna v skladu s členom 25, država članica upošteva zlasti:

1.   Za ugotovitev, ali je ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah potrebna in sorazmerna v skladu s členom 25, država članica upošteva zlasti:

| (a) | ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena;

| (a) | uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); |
| --- | --- |

(a)

(a)

uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a);

uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a);

| (b) | verjeten vpliv takega ukrepa na: |
| --- | --- |

(b)

(b)

verjeten vpliv takega ukrepa na:

| (b) | ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ustreznost ukrepa ponovne uvedbe nadzora na notranji meji, pri čemer upošteva naravo ugotovljene resne grožnje in zlasti, ali je verjetno, da bo grožnja javnemu redu ali notranji varnosti s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah ustrezno odpravljena;

| — | gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in |
| --- | --- |

—

gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in

| — | delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi. |
| --- | --- |

—

delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi.

| (c) | verjeten vpliv takega ukrepa na: |
| --- | --- |

(c)

(c)

verjeten vpliv takega ukrepa na:

| — | gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in |
| --- | --- |

—

gibanje oseb na območju brez nadzora na notranjih mejah in

| — | delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi. |
| --- | --- |

—

delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih družbenih in gospodarskih vezi med njimi.

2.   Kadar se država članica odloči podaljšati nadzor na notranjih mejah v skladu s členom 25a(5), podrobno oceni tudi, ali bi bilo cilje takega podaljšanja mogoče doseči z:

2.   Kadar se država članica odloči podaljšati nadzor na notranjih mejah v skladu s členom 25a(5), podrobno oceni tudi, ali bi bilo cilje takega podaljšanja mogoče doseči z:

| (a) | uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); |
| --- | --- |

(a)

uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a);

| (a) | uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a); |
| --- | --- |

(a)

uporabo alternativnih ukrepov, na primer sorazmernih kontrol, ki bi se izvajale v okviru zakonitega izvajanja pooblastil iz člena 23(a);

| (b) | uporabo postopka iz člena 23a; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uporabo postopka iz člena 23a;

uporabo postopka iz člena 23a;

| (b) | oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor. |
| --- | --- |

(b)

(b)

oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor.

| (c) | oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor. |
| --- | --- |

(c)

(c)

oblikami policijskega sodelovanja, kakor so določene v pravu Unije, vključno z zadevami, kot so skupne patrulje, skupne operacije, skupne preiskovalne enote, čezmejna zasledovanja ali čezmejni nadzor.

3.   Kadar je nadzor na notranjih mejah ponovno uveden ali podaljšan, zadevne države članice po potrebi zagotovijo, da ga spremljajo ustrezni ukrepi za ublažitev učinkov ponovne uvedbe nadzora meje za osebe in prevoz blaga, pri čemer posebno pozornost namenijo čezmejnim regijam.“;

3.   Kadar je nadzor na notranjih mejah ponovno uveden ali podaljšan, zadevne države članice po potrebi zagotovijo, da ga spremljajo ustrezni ukrepi za ublažitev učinkov ponovne uvedbe nadzora meje za osebe in prevoz blaga, pri čemer posebno pozornost namenijo čezmejnim regijam.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Za dosego ciljev predloga je bistveno, da se alternativni ukrepi preučijo že v fazi pred ponovno uvedbo mejnega nadzora, ne le v fazi njegovega podaljšanja.

Predlaga se črtanje člena 23a, zato je treba sklicevanje črtati tudi iz člena 26.

Predlog spremembe 31

Predlog spremembe 31

Člen 1, točka 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (11) | člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(11)

člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (11) | člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(11)

člen 27 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

„Člen 27

Uradno obvestilo o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah in ocena tveganja

Uradno obvestilo o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah in ocena tveganja

1.   Uradna obvestila držav članic o ponovni uvedbi ali podaljšanju nadzora na notranjih mejah vsebujejo naslednje informacije:

1.   Uradna obvestila držav članic o ponovni uvedbi ali podaljšanju nadzora na notranjih mejah vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost; |
| --- | --- |

(a)

razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost;

| (a) | razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost
  , in razloge, zakaj alternativni ukrepi ne bi bili ustrezni
  ; |
| --- | --- |

(a)

razloge za ponovno uvedbo ali podaljšanje, vključno z vsemi ustreznimi podrobnimi podatki o dogodkih, ki resno ogrožajo javni red države članice ali njeno notranjo varnost
  , in razloge, zakaj alternativni ukrepi ne bi bili ustrezni
  ;

, in razloge, zakaj alternativni ukrepi ne bi bili ustrezni

| (b) | obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje; |
| --- | --- |

(b)

obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje;

| (b) | obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje; |
| --- | --- |

(b)

obseg predlagane ponovne uvedbe ali podaljšanja, s posebno navedbo dela ali delov notranjih meja, na katerih je treba ponovno uvesti ali podaljšati nadzor meje;

| (c) | imena odobrenih mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(c)

imena odobrenih mejnih prehodov;

| (c) | imena odobrenih mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(c)

imena odobrenih mejnih prehodov;

| (d) | datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja; |
| --- | --- |

(d)

datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja;

| (d) | datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja; |
| --- | --- |

(d)

datum in trajanje načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja;

| (e) | premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2); |
| --- | --- |

(e)

premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2);

| (e) | premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2); |
| --- | --- |

(e)

premisleke o nujnosti in sorazmernosti iz člena 26(1) in, v primeru podaljšanja, člena 26(2);

| (f) | kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice.

| (f) | kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno, ukrepe, ki naj bi jih sprejele druge države članice.

Uradno obvestilo lahko predložita tudi dve ali več držav članic skupaj.

Uradno obvestilo lahko predložita tudi dve ali več držav članic skupaj.

Uradno obvestilo se predloži v skladu s predlogo, ki jo določi Komisija z izvedbenim aktom in se objavi na spletu. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

Uradno obvestilo se predloži v skladu s predlogo, ki jo določi Komisija z izvedbenim aktom in se objavi na spletu.
  Predloga mora vključevati stališče organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).
  Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

Predloga mora vključevati stališče organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

2.   Kadar se nadzor meje izvaja šest mesecev v skladu s členom 25a(4), vsako naknadno uradno obvestilo o podaljšanju nadzora vključuje oceno tveganja. V oceni tveganja se predstavijo obseg in predvideni razvoj ugotovljene resne grožnje, zlasti kako dolgo naj bi ugotovljena resna grožnja trajala in kateri odseki notranjih meja bi lahko bili prizadeti, ter informacije o ukrepih za uskladitev z drugimi državami članicami, na katere taki ukrepi vplivajo ali bi lahko vplivali.

2.   Kadar se nadzor meje izvaja šest mesecev v skladu s členom 25a(4), vsako naknadno uradno obvestilo o podaljšanju nadzora vključuje oceno tveganja. V oceni tveganja se predstavijo obseg in predvideni razvoj ugotovljene resne grožnje, zlasti kako dolgo naj bi ugotovljena resna grožnja trajala in kateri odseki notranjih meja bi lahko bili prizadeti, ter informacije o ukrepih za uskladitev z drugimi državami članicami
  in čezmejnimi regijami
  , na katere taki ukrepi vplivajo ali bi lahko vplivali.

3.   Kadar se ponovna uvedba ali podaljšanje nadzora na mejah nanaša na obsežno nedovoljeno gibanje iz točke (b) člena 25(1), se v oceno tveganja vključijo tudi informacije o obsegu in trendih tega nedovoljenega gibanja, vključno z vsemi informacijami, pridobljenimi od ustreznih agencij EU v skladu z njihovimi pooblastili, in analizo podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov.

3.   Kadar se ponovna uvedba ali podaljšanje nadzora na mejah nanaša na obsežno nedovoljeno gibanje iz točke (b) člena 25(1), se v oceno tveganja vključijo tudi informacije o obsegu in trendih tega nedovoljenega gibanja, vključno z vsemi informacijami, pridobljenimi od ustreznih agencij EU v skladu z njihovimi pooblastili, in analizo podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov.

4.   Zadevna država članica na zahtevo Komisije predloži vse dodatne informacije, tudi o ukrepih za uskladitev z državami članicami, ki jih zadeva načrtovano podaljšanje nadzora na notranjih mejah, ter dodatne informacije, potrebne za oceno morebitne uporabe ukrepov iz členov 23 in 23a.

4.   Zadevna država članica na zahtevo Komisije predloži vse dodatne informacije, tudi o ukrepih za uskladitev z državami članicami, ki jih zadeva načrtovano podaljšanje nadzora na notranjih mejah, ter dodatne informacije, potrebne za oceno morebitne uporabe ukrepov iz členov 23 in 23a.

5.   Država članica, ki predloži uradno obvestilo na podlagi odstavka 1 ali 2, lahko, kadar je potrebno in v skladu z nacionalnim pravom, sklene, da dele predloženih informacij označi za tajne.

5.   Država članica, ki predloži uradno obvestilo na podlagi odstavka 1 ali 2, lahko, kadar je potrebno in v skladu z nacionalnim pravom, sklene, da dele predloženih informacij označi za tajne.

Takšna označitev drugim državam članicam, ki jih zadeva začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, ne preprečuje dostopa do informacij prek ustreznih in varnih kanalov policijskega sodelovanja.“;

Takšna označitev drugim državam članicam, ki jih zadeva začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah, ne preprečuje dostopa do informacij prek ustreznih in varnih kanalov policijskega sodelovanja.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Uskladitev s predhodnim predlogom spremembe.

Predlog spremembe 32

Predlog spremembe 32

Člen 1, točka 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (12) | vstavi se naslednji člen 27a: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(12)

vstavi se naslednji člen 27a:

| (12) | vstavi se naslednji člen 27a: |
| --- | --- |

(12)

vstavi se naslednji člen 27a:

„Člen 27a

„Člen 27a

Posvetovanje z državami članicami in mnenje Komisije

Posvetovanje z državami članicami in mnenje Komisije

1.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih na podlagi člena 27(1),
  lahko
  Komisija po potrebi vzpostavi posvetovalni postopek, vključno s skupnimi srečanji med državo članico, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, in drugimi državami članicami, zlasti tistimi, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo, ter ustreznimi agencijami Unije.

1.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih na podlagi člena 27(1), Komisija po potrebi vzpostavi posvetovalni postopek, vključno s skupnimi srečanji med državo članico, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, in drugimi državami članicami, zlasti tistimi, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo,
  Evropskim parlamentom, Evropskim odborom regij
  ter ustreznimi agencijami Unije.

Posvetovanje se nanaša zlasti na ugotovljeno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ustreznost nameravane ponovne uvedbe nadzora na mejah, pri čemer se upošteva ustreznost alternativnih ukrepov, ter načine za zagotovitev izvajanja medsebojnega sodelovanja med državami članicami v zvezi s ponovno uvedbo nadzora na mejah.

Posvetovanje se nanaša zlasti na ugotovljeno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ustreznost nameravane ponovne uvedbe nadzora na mejah, pri čemer se upošteva ustreznost alternativnih ukrepov, ter načine za zagotovitev izvajanja medsebojnega sodelovanja med državami članicami v zvezi s ponovno uvedbo nadzora na mejah.

Država članica, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, pri izvajanju nadzora na notranji meji v največji možni meri upošteva rezultate takšnega posvetovanja.

Država članica, ki načrtuje ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah, pri izvajanju nadzora na notranji meji v največji možni meri upošteva rezultate takšnega posvetovanja.

2.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s ponovno uvedbo ali podaljšanjem nadzora na notranjih mejah, lahko Komisija ali katera koli druga država članica brez poseganja v člen 72 PDEU izda mnenje, če ima na podlagi informacij iz uradnega obvestila in, kadar je to ustrezno, ocene tveganja ali kakršnih koli dodatnih informacij pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah.

2.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s ponovno uvedbo ali podaljšanjem nadzora na notranjih mejah, lahko Komisija ali katera koli druga država članica brez poseganja v člen 72 PDEU izda mnenje, če ima na podlagi informacij iz uradnega obvestila in, kadar je to ustrezno, ocene tveganja ali kakršnih koli dodatnih informacij pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti načrtovane ponovne uvedbe ali podaljšanja nadzora na notranjih mejah.

3.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s podaljšanjem nadzora na notranji meji na podlagi člena 25a(4), ki vodi do nadaljevanja nadzora na notranjih mejah za skupno
  osemnajst
  mesecev, Komisija izda mnenje o nujnosti in sorazmernosti takega nadzora na notranjih mejah.

3.   Po prejemu uradnih obvestil, predloženih v zvezi s podaljšanjem nadzora na notranji meji na podlagi člena 25a(4), ki vodi do nadaljevanja nadzora na notranjih mejah za skupno
  dvanajst
  mesecev, Komisija izda mnenje o nujnosti in sorazmernosti takega nadzora na notranjih mejah.
  V mnenju bi moralo biti upoštevano tudi k uradnemu obvestilu priloženo stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

4.   Kadar se izda mnenje iz odstavka 2 ali 3,
  lahko
  Komisija vzpostavi posvetovalni postopek za razpravo z državami članicami o mnenju. Komisija začne ta postopek, kadar Komisija ali država članica izda mnenje, v katerem izrazi pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah.

4.   Kadar se izda mnenje iz odstavka 2 ali 3, Komisija vzpostavi posvetovalni postopek za razpravo z državami članicami o mnenju. Komisija začne ta postopek, kadar Komisija ali država članica izda mnenje, v katerem izrazi pomisleke glede nujnosti ali sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah.

5.   Kadar država članica meni, da obstajajo izjemne razmere, ki upravičujejo nadaljnjo potrebo po nadzoru na notranjih mejah, ki presega najdaljše obdobje iz člena 25(5), o tem uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 27(2). V novem uradnem obvestilu država članica utemelji nadaljnjo grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, pri čemer upošteva mnenje Komisije, izdano na podlagi odstavka 3. Komisija izda nadaljnje mnenje.“;

5.   Kadar država članica meni, da obstajajo izjemne razmere, ki upravičujejo nadaljnjo potrebo po nadzoru na notranjih mejah, ki presega najdaljše obdobje iz člena 25
  a
  (5), o tem uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 27(2). V novem uradnem obvestilu država članica utemelji nadaljnjo grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, pri čemer upošteva mnenje Komisije, izdano na podlagi odstavka 3. Komisija izda nadaljnje mnenje.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Bistveno je, da Evropska komisija hitro oceni nujnost in sorazmernost podaljšanega nadzora na notranjih mejah ter da njena priporočila upoštevajo stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). Pri tem bi se bilo treba posvetovati z Evropskim parlamentom in Evropskim odborom regij. Poleg tega je sklicevanje na podaljšanje nadzora na notranjih mejah zajeto v členu 25(a)(5), kar je treba popraviti.

Predlog spremembe 33

Predlog spremembe 33

Člen 1, točka 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13) | člen 28 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)

člen 28 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (13) | člen 28 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(13)

člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

„Člen 28

Posebni mehanizem, kadar resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah

Posebni mehanizem, kadar resna grožnja javnemu redu ali notranji varnosti ogroža splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah

1.   Kadar Komisija ugotovi, da ista resna grožnja notranji varnosti ali javnemu redu zadeva večino držav članic, kar ogroža splošno delovanje območja brez notranjih meja, lahko Svetu predlaga sprejetje izvedbenega sklepa, s katerim se državam članicam dovoli ponovna uvedba nadzora na mejah, kadar razpoložljivi ukrepi iz
  členov
  23
  in 23a
  ne zadostujejo za odpravo grožnje.

1.   Kadar Komisija ugotovi, da ista resna grožnja notranji varnosti ali javnemu redu zadeva večino držav članic, kar ogroža splošno delovanje območja brez notranjih meja, lahko Svetu predlaga sprejetje izvedbenega sklepa, s katerim se državam članicam dovoli ponovna uvedba nadzora na mejah, kadar razpoložljivi ukrepi iz
  člena
   23 ne zadostujejo za odpravo grožnje.

2.   Sklep zajema obdobje največ šestih mesecev in se lahko,
  dokler traja
  grožnja, na predlog Komisije podaljšuje za nadaljnja obdobja največ šestih mesecev, pri čemer se upošteva pregled iz odstavka 5.

2.   Sklep zajema obdobje največ šestih mesecev in se lahko,
  če
  grožnja
  še traja
  , na predlog Komisije podaljšuje za nadaljnja obdobja največ šestih mesecev
  na skupno največ 24 mesecev
  , pri čemer se upošteva pregled iz odstavka 5.

3.   Kadar države članice ponovno uvedejo ali podaljšajo nadzor meje zaradi grožnje iz odstavka 1, ta nadzor od začetka veljavnosti sklepa Sveta temelji na tem sklepu.

3.   Kadar države članice ponovno uvedejo ali podaljšajo nadzor meje zaradi grožnje iz odstavka 1, ta nadzor od začetka veljavnosti sklepa Sveta temelji na tem sklepu.

4.   Sklep Sveta iz odstavka 1 se nanaša tudi na vse ustrezne blažilne ukrepe, ki se uvedejo na nacionalni ravni in ravni Unije, da se čim bolj zmanjšajo učinki ponovne uvedbe nadzora na meje.

4.   Sklep Sveta iz odstavka 1 se nanaša tudi na vse ustrezne blažilne ukrepe, ki se uvedejo na nacionalni ravni in ravni Unije, da se čim bolj zmanjšajo učinki ponovne uvedbe nadzora na meje.

5.   Komisija pregleda razvoj ugotovljene grožnje in učinek ukrepov, sprejetih v skladu s sklepom Sveta iz odstavka 1, da oceni, ali so ukrepi še upravičeni.

5.   Komisija pregleda razvoj ugotovljene grožnje in učinek ukrepov, sprejetih v skladu s sklepom Sveta iz odstavka 1, da oceni, ali so ukrepi še upravičeni.

6.   Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice v Svetu o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom iz odstavka 1.

6.   Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice v Svetu o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v skladu s sklepom iz odstavka 1.

7.   Komisija lahko izda priporočilo, v katerem navede druge ukrepe iz
  členov
  23
  in 23a
  , ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu iz odstavka 1.“;

7.   Komisija lahko izda priporočilo, v katerem navede druge ukrepe iz
  člena
   23, ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu iz odstavka 1.
  V priporočilu bi moralo biti upoštevano tudi stališče zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).
  “;

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi zagotovili upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah in skladnost z določbami iz predloga, bi morala enotna oblika poročila vključevati poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). Poleg tega je potrebno določiti zgornjo mejo, da bi se izognili skoraj trajnemu nadzoru na notranjih mejah.

Predlog spremembe 34

Predlog spremembe 34

Člen 1, točka 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (14) | člen 31 se spremeni: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(14)

člen 31 se spremeni:

| (14) | člen 31 se spremeni: |
| --- | --- |

(14)

člen 31 se spremeni:

| (a) | člen 31 postane odstavek 1; |
| --- | --- |

(a)

člen 31 postane odstavek 1;

| (a) | člen 31 postane odstavek 1; |
| --- | --- |

(a)

člen 31 postane odstavek 1;

| (b) | doda se naslednji odstavek 2: |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 2:

| (b) | doda se naslednji odstavek 2: |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 2:

„2.   Kadar država članica v skladu s členom 27(1) uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora na mejah, hkrati obvesti Evropski parlament in Svet o:

„2.   Kadar država članica v skladu s členom 27(1) uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ponovni uvedbi nadzora na mejah, hkrati obvesti Evropski parlament in Svet o:

| (a) | podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje; |
| --- | --- |

(a)

podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje;

| (b) | razlogih za predlagano ponovno uvedbo; |
| --- | --- |

(b)

razlogih za predlagano ponovno uvedbo;

| (c) | imenih odobrenih mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(c)

imenih odobrenih mejnih prehodov;

| (d) | datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe; |
| --- | --- |

(d)

datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe;

| (e) | kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice. |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice.

| (a) | podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje; |
| --- | --- |

(a)

podrobnostih o notranjih mejah, na katerih bo ponovno uvedla nadzor meje;

| (b) | razlogih za predlagano ponovno uvedbo; |
| --- | --- |

(b)

razlogih za predlagano ponovno uvedbo;

| (c) | imenih odobrenih mejnih prehodov; |
| --- | --- |

(c)

imenih odobrenih mejnih prehodov;

| (d) | datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe; |
| --- | --- |

(d)

datumu in trajanju načrtovane ponovne uvedbe;

| (e) | kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice. |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, ukrepih, ki naj bi jih sprejele druge države članice.

3.   Posredovane informacije lahko države članice v skladu s členom 27(4) označijo za tajne.

3.   Posredovane informacije lahko države članice v skladu s členom 27(4) označijo za tajne.

V primerih, utemeljenih z razlogi javne varnosti, se od držav članic ne zahteva, da predložijo vse informacije iz odstavka 2.

V 
  izjemnih
  primerih, utemeljenih z 
  izredno resnimi
  razlogi javne varnosti, se od držav članic ne zahteva, da predložijo vse informacije iz odstavka 2.

izjemnih

izredno resnimi

Označitev informacij za tajne ni razlog, da Komisija informacij ne bi mogla dati na razpolago Evropskemu parlamentu. Pošiljanje informacij in dokumentov, ki se Evropskemu parlamentu pošljejo na podlagi tega člena, in ravnanje z njimi morata biti skladna s pravili o posredovanju tajnih podatkov in ravnanju z njimi, ki se uporabljajo za izmenjavo podatkov med Evropskim parlamentom in Komisijo.“;

Označitev informacij za tajne ni razlog, da Komisija informacij ne bi mogla dati na razpolago Evropskemu parlamentu. Pošiljanje informacij in dokumentov, ki se Evropskemu parlamentu pošljejo na podlagi tega člena, in ravnanje z njimi morata biti skladna s pravili o posredovanju tajnih podatkov in ravnanju z njimi, ki se uporabljajo za izmenjavo podatkov med Evropskim parlamentom in Komisijo.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Izjeme, pri katerih zahteva po preglednosti ne bi veljala, bi morale biti zelo omejene.

Predlog spremembe 35

Predlog spremembe 35

Člen 1, točka 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (15) | člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(15)

člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (15) | člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(15)

člen 33 Uredbe se nadomesti z naslednjim:

„Člen 33

„Člen 33

Poročilo
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah

Poročilo

Poročila
  o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah

Poročila

1.   Države članice, ki
  so izvajale
  nadzor na notranjih mejah, v štirih tednih po odpravi nadzora na notranjih mejah Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  poročilo
  o ponovni uvedbi in, kjer je to ustrezno, podaljšanju nadzora na notranjih mejah.

1.   Države članice, ki
  izvajajo
  nadzor na notranjih mejah,
  vsake štiri tedne med izvajanjem nadzora na notranjih mejah in
  v štirih tednih po odpravi nadzora na notranjih mejah Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložijo
  poročila
  o ponovni uvedbi in, kjer je to ustrezno, podaljšanju nadzora na notranjih mejah.

2.   Kadar se nadzor meje podaljša v skladu s členom 25a(5), brez poseganja v odstavek 1 zadevna država članica predloži poročilo ob izteku dvanajstih mesecev
  in nato vsakih dvanajst mesecev
  , če se nadzor meje izjemoma ohrani.

2.   Kadar se nadzor meje podaljša v skladu s členom 25a(5), brez poseganja v odstavek 1 zadevna država članica predloži poročilo ob izteku dvanajstih mesecev, če se nadzor meje izjemoma ohrani.

3.   V 
  poročilu
  predstavi zlasti začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora meje in spoštovanja meril iz člena 26, izvajanje kontrol, praktično sodelovanje s sosednjimi državami članicami, posledični vpliv na gibanje oseb, zlasti v čezmejnih regijah, učinkovitost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, vključno
  z naknadno
  oceno sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora meje.

3.   V 
  poročilih
  predstavi zlasti začetno in naknadno oceno nujnosti nadzora meje in spoštovanja meril iz člena 26, izvajanje kontrol, praktično sodelovanje s sosednjimi državami članicami, posledični vpliv na gibanje oseb, zlasti v čezmejnih regijah, učinkovitost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah, vključno
  s tekočo
  oceno sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora meje.

4.   Komisija sprejme enotno obliko za
  to poročilo
  in
  ga
  objavi na spletu.

4.   Komisija sprejme enotno obliko za
  ta poročila
  in
  jih
  objavi na spletu.
  Poročila vključujejo poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

5.   Komisija
  lahko
  poda mnenje o tej
  naknadni
  oceni začasne ponovne uvedbe nadzora na eni ali več notranjih mejah ali na njihovih delih.

5.   Komisija poda mnenje o tej
  tekoči
  oceni začasne ponovne uvedbe nadzora na eni ali več notranjih mejah ali na njihovih delih.

6.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najmanj enkrat na leto predloži poročilo o delovanju območja brez nadzora na notranjih mejah, imenovano ‚poročilo o stanju schengenske ureditve‘. Poročilo vsebuje seznam vseh odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, ki so bile sprejete v zadevnem letu. Vsebuje tudi informacije o trendih na schengenskem območju v zvezi z nedovoljenim gibanjem državljanov tretjih držav, pri čemer se upoštevajo razpoložljive informacije ustreznih agencij Unije, analiza podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov ter ocena nujnosti in sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na mejah v obdobju, ki ga zajema to poročilo.“;

6.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najmanj enkrat na leto predloži poročilo o delovanju območja brez nadzora na notranjih mejah, imenovano ‚poročilo o stanju schengenske ureditve‘. Poročilo vsebuje seznam vseh odločitev o ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah, ki so bile sprejete v zadevnem letu. Vsebuje tudi informacije o trendih na schengenskem območju v zvezi z nedovoljenim gibanjem državljanov tretjih držav, pri čemer se upoštevajo razpoložljive informacije ustreznih agencij Unije, analiza podatkov iz ustreznih informacijskih sistemov ter ocena nujnosti in sorazmernosti ponovne uvedbe nadzora na mejah v obdobju, ki ga zajema to poročilo.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi zagotovili upoštevanje stališč lokalnih in regionalnih oblasti v čezmejnih regijah in skladnost z določbami iz predloga, bi morala enotna oblika poročila vključevati poglavje o stališču zadevnega organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

Nujnost in sorazmernost ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah se redno ocenjujeta, Komisija pa ju mora obvezno oceniti med nadzorom in po njem.

Ker bi se moral nadzor na notranjih mejah izvajati le v izjemnih okoliščinah in bi moral biti skrajni ukrep, bi bilo treba take ukrepe pozorno spremljati in ocenjevati od njihove uvedbe naprej. Štiritedensko obdobje, predlagano tukaj, je v skladu s časovnim okvirom, predvidenim za naknadno poročanje.

Predlog spremembe 36

Predlog spremembe 36

Člen 1, točka 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (19) | doda se nova Priloga XII:




  „PRILOGA XII




  DEL A




  Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah




  [1. – 7.]




  DEL B




  Standardni postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah



  [...]“. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(19)

(19)

doda se nova Priloga XII:

doda se nova Priloga XII:

„PRILOGA XII

„PRILOGA XII

DEL A

DEL A

Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

Postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

[1. – 7.]

[1. – 7.]

DEL B

DEL B

Standardni postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

Standardni postopek za predajo oseb, prijetih na notranjih mejah

[...]“.

[...]“.

Obrazložitev

Obrazložitev

Zaradi predlaganega črtanja člena 23a je treba črtati tudi Prilogo XII.

Predlog spremembe 37

Predlog spremembe 37

člen 2(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.
     
  Člen 6(3) Direktive 2008/115/ES se nadomesti z naslednjim:






  „3.
     
  Države članice se lahko vzdržijo izdaje odločbe o vrnitvi državljanu tretje države, ki nezakonito prebiva na njihovem ozemlju, če zadevnega državljana tretje države v skladu s postopki iz člena 23a Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ali na podlagi dvostranskih sporazumov ali dogovorov sprejme druga država članica.




  Država članica, ki sprejme zadevnega državljana tretje države v skladu s prvim pododstavkom, izda odločbo o vrnitvi v skladu z odstavkom 1. V takih primerih se odstopanje iz prvega pododstavka ne uporablja.




  Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o vseh obstoječih, spremenjenih ali novih dvostranskih sporazumih ali dogovorih. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.
     
  Člen 6(3) Direktive 2008/115/ES se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Države članice se lahko vzdržijo izdaje odločbe o vrnitvi državljanu tretje države, ki nezakonito prebiva na njihovem ozemlju, če zadevnega državljana tretje države v skladu s postopki iz člena 23a Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ali na podlagi dvostranskih sporazumov ali dogovorov sprejme druga država članica.

Država članica, ki sprejme zadevnega državljana tretje države v skladu s prvim pododstavkom, izda odločbo o vrnitvi v skladu z odstavkom 1. V takih primerih se odstopanje iz prvega pododstavka ne uporablja.

Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o vseh obstoječih, spremenjenih ali novih dvostranskih sporazumih ali dogovorih.

Obrazložitev

Obrazložitev

Zaradi predlaganega črtanja člena 23a je treba črtati tudi predlagane spremembe člena 6(3) Direktive 2008/115/ES. Za predlagano črtanje veljajo isti razlogi kot za predlagano črtanje uvodnih izjav 25 in 26. Nadalje bi lahko z obsežnim zanašanjem na dvostranske sporazume med državami članicami, ki bi bili potrebni za izvajanje takih predaj, ogrozili evropsko solidarnost. Poleg tega bi se lahko v skladu z mnenjem pravne službe Sveta Evropske unije (6357/21 z dne 19. februarja 2021), v katerem je podrobno pojasnjena spremenljiva geometrija med schengenskim in dublinskim pravnim redom v zvezi s predlogi v okviru novega pakta o migracijah in azilu, določbe, povezane z vračanjem, ponovno vključile v predlog za prenovitev direktive o vračanju (kot je Komisija predlagala leta 2018, predlog pa je še vedno v obravnavi v Svetu). Če ena možnost bi bila, da bi bile tovrstne določbe del predloga za spremembo direktive o vračanju. Spreminjanje direktive o vračanju z revidiranjem zakonika o schengenskih mejah ni v skladu z zavezo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| 1. | pozdravlja predlog Komisije za spremembo zakonika o schengenskih mejah tako v zvezi s predlaganimi enotno izvajanimi ukrepi za varovanje zunanjih meja kot z na novo opredeljenimi merili in postopkovnimi zaščitnimi ukrepi za ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah, zlasti zato, ker se priznava pomen čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije za spremembo zakonika o schengenskih mejah tako v zvezi s predlaganimi enotno izvajanimi ukrepi za varovanje zunanjih meja kot z na novo opredeljenimi merili in postopkovnimi zaščitnimi ukrepi za ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah, zlasti zato, ker se priznava pomen čezmejnega sodelovanja;

| 2. | pozdravlja skupno sporočilo Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU, sprejeto 23. novembra 2021, ki skupaj s prenovljenim akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) (6) prvič obravnava pojav instrumentalizacije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja skupno sporočilo Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah EU, sprejeto 23. novembra 2021, ki skupaj s prenovljenim akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) (6

| 3. | se strinja, da je potreben bolje delujoč okvir schengenskega območja in da je nadzor zunanjih meja v interesu vseh držav članic; priznava, da je učinkovit nadzor zunanjih meja EU pomemben sestavni del celovite migracijske politike EU; |
| --- | --- |

3.

se strinja, da je potreben bolje delujoč okvir schengenskega območja in da je nadzor zunanjih meja v interesu vseh držav članic; priznava, da je učinkovit nadzor zunanjih meja EU pomemben sestavni del celovite migracijske politike EU;

| 4. | poudarja, da je predlagana opredelitev koncepta instrumentalizacije v zakoniku o schengenskih mejah v sedanji obliki preširoka in nejasna, kar dopušča napačne razlage, ki lahko privedejo do nezadostno utemeljenih odstopanj od minimalnih standardov iz skupnih pravil o mednarodni zaščiti; nadalje poudarja, da predlogu priložena ocena učinka ne obravnava instrumentalizacije nedovoljenih migracij, ki smo ji bili priča poleti na kopenskih mejah z Belorusijo, tj. po zaključku dela v zvezi s tem dokumentom (7). Priložena ocena učinka je zato nepopolna in ne prispeva v zadostni meri k temu, da bi končni predlog izpolnjeval zastavljeni cilj smernic za boljše pravno urejanje, tj. zagotavljanje celotnih koristi politik ob najnižjih stroških in spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti (8); |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je predlagana opredelitev koncepta instrumentalizacije v zakoniku o schengenskih mejah v sedanji obliki preširoka in nejasna, kar dopušča napačne razlage, ki lahko privedejo do nezadostno utemeljenih odstopanj od minimalnih standardov iz skupnih pravil o mednarodni zaščiti; nadalje poudarja, da predlogu priložena ocena učinka ne obravnava instrumentalizacije nedovoljenih migracij, ki smo ji bili priča poleti na kopenskih mejah z Belorusijo, tj. po zaključku dela v zvezi s tem dokumentom (7

8

| 5. | poudarja, da bi morali biti dopolnilni in preventivni ukrepi politike usmerjeni tudi v države izvora instrumentaliziranih migracij in vlade tretjih držav, ki so odgovorne za instrumentalizacijo, da bi se izognili zgolj kaznovanju oseb, ki so postale žrtve takih dejanj. Humanitarne potrebe instrumentaliziranih migrantov bi morale ostati prednostna naloga, sankcije in drugi omejevalni ukrepi pa bi morali biti usmerjeni proti tistim, ki so vključeni v dejavnosti instrumentalizacijskega režima za olajševanje nezakonitega prehajanja zunanjih meja Unije ali k njim prispevajo, ter tudi proti tihotapcem migrantov, ki zlorabljajo človekove pravice, ali drugim, ki so kako drugače vpleteni v trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morali biti dopolnilni in preventivni ukrepi politike usmerjeni tudi v države izvora instrumentaliziranih migracij in vlade tretjih držav, ki so odgovorne za instrumentalizacijo, da bi se izognili zgolj kaznovanju oseb, ki so postale žrtve takih dejanj. Humanitarne potrebe instrumentaliziranih migrantov bi morale ostati prednostna naloga, sankcije in drugi omejevalni ukrepi pa bi morali biti usmerjeni proti tistim, ki so vključeni v dejavnosti instrumentalizacijskega režima za olajševanje nezakonitega prehajanja zunanjih meja Unije ali k njim prispevajo, ter tudi proti tihotapcem migrantov, ki zlorabljajo človekove pravice, ali drugim, ki so kako drugače vpleteni v trgovino z ljudmi;

| 6. | poudarja, da uredba o instrumentalizaciji vzbuja pomisleke glede skladnosti z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) PEU, po katerem ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Predlog bi lahko omogočil odstopanja od enotnega azilnega prava EU in presegal tisto, kar je potrebno za uresničevanje cilja zunanje in varnostne politike EU, da se tretjim državam prepreči instrumentalizacija migrantov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da uredba o instrumentalizaciji vzbuja pomisleke glede skladnosti z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) PEU, po katerem ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Predlog bi lahko omogočil odstopanja od enotnega azilnega prava EU in presegal tisto, kar je potrebno za uresničevanje cilja zunanje in varnostne politike EU, da se tretjim državam prepreči instrumentalizacija migrantov;

| 7. | poziva Evropsko komisijo, naj temeljito predela Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (uredba o instrumentalizaciji) (9) v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje in načeli dobre priprave zakonodaje ter ustrezno spremeni svoj predlog revidiranega zakonika o schengenskih mejah v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU. Glede na to, da je predlagana uredba o instrumentalizaciji pogojena s sprejetjem drugih predlogov v okviru novega pakta o migracijah in azilu, poleg tega pa ji ni bila priložena ocena učinka, Odbor ne predlaga zakonodajnih sprememb zgoraj omenjenega predloga uredbe; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko komisijo, naj temeljito predela Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (uredba o instrumentalizaciji) (9

| 8. | poudarja, da bi uredba o instrumentalizaciji z dopuščanjem odstopanj od enotne uporabe azilnega prava EU za posamezne države članice lahko ogrozila sam cilj predlaganega novega pakta o migracijah in azilu, ki je doseči usklajen, enoten in integriran skupni evropski azilni sistem, kar je mogoče zadovoljivo uresničiti le na ravni Unije. Odbor je zlasti zelo kritičen do predlaganih začasnih ukrepov, saj ne nudijo ravni zaščite iz Listine EU o temeljnih pravicah, ki zagotavlja zaščito pred vračanjem, učinkovit dostop do postopka za določitev statusa, pravico do azila, pravico do svobode, pravico do učinkovitega sodnega varstva in pravico do dostojanstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi uredba o instrumentalizaciji z dopuščanjem odstopanj od enotne uporabe azilnega prava EU za posamezne države članice lahko ogrozila sam cilj predlaganega novega pakta o migracijah in azilu, ki je doseči usklajen, enoten in integriran skupni evropski azilni sistem, kar je mogoče zadovoljivo uresničiti le na ravni Unije. Odbor je zlasti zelo kritičen do predlaganih začasnih ukrepov, saj ne nudijo ravni zaščite iz Listine EU o temeljnih pravicah, ki zagotavlja zaščito pred vračanjem, učinkovit dostop do postopka za določitev statusa, pravico do azila, pravico do svobode, pravico do učinkovitega sodnega varstva in pravico do dostojanstva;

| 9. | opozarja na svoje mnenje o novem paktu o migracijah in azilu (10) ter na svoje nasprotovanje nepotrebnemu podaljševanju azilnih postopkov na mejah, ki bi se s predlagano uredbo o instrumentalizaciji ter drugimi omejitvami še podaljšali, s čimer bi postalo uveljavljanje pravice do prošnje za azil še težje; |
| --- | --- |

9.

opozarja na svoje mnenje o novem paktu o migracijah in azilu (10

| 10. | svari pred obsežnimi možnostmi za uporabo pospešenega postopka na meji brez upoštevanja osebnih okoliščin z izjemo posebnih zdravstvenih vprašanj. Ob tem svari tudi pred predolgim obdobjem, ki je državam članicam odobreno za registracijo prošnje za azil in odobritev vstopa na njihovo ozemlje, saj bi verjetno privedlo do obsežnega odvzema prostosti, kar bi dejansko pomenilo nezakonito pridržanje ljudi na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

10.

svari pred obsežnimi možnostmi za uporabo pospešenega postopka na meji brez upoštevanja osebnih okoliščin z izjemo posebnih zdravstvenih vprašanj. Ob tem svari tudi pred predolgim obdobjem, ki je državam članicam odobreno za registracijo prošnje za azil in odobritev vstopa na njihovo ozemlje, saj bi verjetno privedlo do obsežnega odvzema prostosti, kar bi dejansko pomenilo nezakonito pridržanje ljudi na zunanjih mejah;

| 11. | iz istega razloga obžaluje dejstvo, da zaradi zadržanja samodejnega odložilnega učinka pritožb v „nujnem postopku upravljanja migracij in azila“ in zniževanja standardov za sprejem na najnižjo možno raven, ki v predlogu ni podrobneje opredeljena, obstaja tveganje, da ne bi obravnavali posebnih potreb prosilcev za azil; |
| --- | --- |

11.

iz istega razloga obžaluje dejstvo, da zaradi zadržanja samodejnega odložilnega učinka pritožb v „nujnem postopku upravljanja migracij in azila“ in zniževanja standardov za sprejem na najnižjo možno raven, ki v predlogu ni podrobneje opredeljena, obstaja tveganje, da ne bi obravnavali posebnih potreb prosilcev za azil;

| 12. | poudarja, da tudi v zvezi s predlogom sklepa Sveta o začasnih nujnih ukrepih v korist Latvije, Litve in Poljske, na katerem temelji tudi predlagana uredba o instrumentalizaciji, v pogajanjih v Svetu ni bilo napredka; nadalje poudarja, da veljavni pravni okvir državam članicam že omogoča prožnost pri spopadanju s spreminjajočimi se dogodki na njihovi mejah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da tudi v zvezi s predlogom sklepa Sveta o začasnih nujnih ukrepih v korist Latvije, Litve in Poljske, na katerem temelji tudi predlagana uredba o instrumentalizaciji, v pogajanjih v Svetu ni bilo napredka; nadalje poudarja, da veljavni pravni okvir državam članicam že omogoča prožnost pri spopadanju s spreminjajočimi se dogodki na njihovi mejah;

| 13. | poudarja, da je napad Ruske federacije na Ukrajino februarja 2022 in posledični eksodus Ukrajincev in drugih prebivalcev države pokazal, kako pomembno je učinkovito in humano upravljanje zunanjih meja EU. Poljska, Romunija, Slovaška in Madžarska so se soočile z velikimi izzivi, saj so morale po eni strani ohranjati varnost na mejah, po drugi strani pa upravljati preseljevanje več sto tisoč ljudi, ki so zapustili Ukrajino in iskali zatočišče v državah članicah EU. Oboroženi spopad v Ukrajini je izpostavil tudi velik pomen čezmejnega sodelovanja znotraj EU in zunaj nje, zlasti v okviru nudenja humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je napad Ruske federacije na Ukrajino februarja 2022 in posledični eksodus Ukrajincev in drugih prebivalcev države pokazal, kako pomembno je učinkovito in humano upravljanje zunanjih meja EU. Poljska, Romunija, Slovaška in Madžarska so se soočile z velikimi izzivi, saj so morale po eni strani ohranjati varnost na mejah, po drugi strani pa upravljati preseljevanje več sto tisoč ljudi, ki so zapustili Ukrajino in iskali zatočišče v državah članicah EU. Oboroženi spopad v Ukrajini je izpostavil tudi velik pomen čezmejnega sodelovanja znotraj EU in zunaj nje, zlasti v okviru nudenja humanitarne pomoči;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da so ostale države članice enotne in so aktivirale direktivo o začasni zaščiti v korist vseh ukrajinskih beguncev ter ne odstopajo od standardov azilnega prava, kar bi se zgodilo, če bi se uporabljala uredba o instrumentalizaciji; poudarja, da je zaradi zapletenih razmer potreben usklajen pristop, ki bo spoštoval človekove pravice in pravico do azila ter bo temeljil na solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti z državami članicami in regijami, ki so jih razmere najbolj prizadele; je ponosen, da sedanji odziv kaže na solidarnost tako vlad kot državljanov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da so ostale države članice enotne in so aktivirale direktivo o začasni zaščiti v korist vseh ukrajinskih beguncev ter ne odstopajo od standardov azilnega prava, kar bi se zgodilo, če bi se uporabljala uredba o instrumentalizaciji; poudarja, da je zaradi zapletenih razmer potreben usklajen pristop, ki bo spoštoval človekove pravice in pravico do azila ter bo temeljil na solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti z državami članicami in regijami, ki so jih razmere najbolj prizadele; je ponosen, da sedanji odziv kaže na solidarnost tako vlad kot državljanov;

| 15. | se strinja, da bi moral biti nadzor na notranjih mejah vedno skrajni ukrep, in poudarja, da začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah resno ogroža zmožnost sosednjih regij za medsebojno sodelovanje in ima hude posledice za regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

se strinja, da bi moral biti nadzor na notranjih mejah vedno skrajni ukrep, in poudarja, da začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah resno ogroža zmožnost sosednjih regij za medsebojno sodelovanje in ima hude posledice za regionalna gospodarstva;

| 16. | poudarja, da je čezmejno sodelovanje v samem središču projekta evropskega povezovanja in eden največjih uspehov Evropske unije. Državljani namreč doživljajo resnične koristi evropskega povezovanja ob prestopanju meja. Čezmejno sodelovanje krepi stike med prebivalci regij, spodbuja razvoj in neposredno izboljšuje kakovost življenja lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je čezmejno sodelovanje v samem središču projekta evropskega povezovanja in eden največjih uspehov Evropske unije. Državljani namreč doživljajo resnične koristi evropskega povezovanja ob prestopanju meja. Čezmejno sodelovanje krepi stike med prebivalci regij, spodbuja razvoj in neposredno izboljšuje kakovost življenja lokalnih skupnosti;

| 17. | poudarja, da je bila pandemija COVID-19 ena največjih ovir za čezmejno sodelovanje v zadnjih desetletjih, vendar so se številne obmejne regije že pred pandemijo spopadale s številnimi specifičnimi regionalnimi težavami, kot sta čezmejni promet in povezljivost ter birokratske prepreke za državljane in podjetja, kar so največje ovire na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je bila pandemija COVID-19 ena največjih ovir za čezmejno sodelovanje v zadnjih desetletjih, vendar so se številne obmejne regije že pred pandemijo spopadale s številnimi specifičnimi regionalnimi težavami, kot sta čezmejni promet in povezljivost ter birokratske prepreke za državljane in podjetja, kar so največje ovire na njihovem ozemlju;

| 18. | pozdravlja potrditev, da odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na izvrševanje policijskih ali drugih javnih pooblastil pristojnih organov, če nimajo enakovrednega učinka kot mejne kontrole; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja potrditev, da odsotnost nadzora na notranjih mejah ne vpliva na izvrševanje policijskih ali drugih javnih pooblastil pristojnih organov, če nimajo enakovrednega učinka kot mejne kontrole;

| 19. | pozdravlja strožja merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah, zlasti zahtevo, da je treba upoštevati njihov verjetni vpliv na delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih socialnih in gospodarskih vezi med njimi; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja strožja merila za začasno ponovno uvedbo in podaljšanje nadzora na notranjih mejah, zlasti zahtevo, da je treba upoštevati njihov verjetni vpliv na delovanje čezmejnih regij ob upoštevanju močnih socialnih in gospodarskih vezi med njimi;

| 20. | vendar meni, da bi bilo treba uporabo alternativnih ukrepov vključiti tudi v merila za ponovno uvedbo nadzora na mejah in ne le za njegovo podaljšanje; |
| --- | --- |

20.

vendar meni, da bi bilo treba uporabo alternativnih ukrepov vključiti tudi v merila za ponovno uvedbo nadzora na mejah in ne le za njegovo podaljšanje;

| 21. | priporoča, da se trajanje nadzora na notranjih mejah strogo omeji na skupno največ 24 mesecev; |
| --- | --- |

21.

priporoča, da se trajanje nadzora na notranjih mejah strogo omeji na skupno največ 24 mesecev;

| 22. | predlaga, da bi morala država članica v svojem uradnem obvestilu o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranji meji navesti razloge, zakaj uporaba alternativnih ukrepov ni ustrezna, in stališče organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h); |
| --- | --- |

22.

predlaga, da bi morala država članica v svojem uradnem obvestilu o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranji meji navesti razloge, zakaj uporaba alternativnih ukrepov ni ustrezna, in stališče organa ali organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h);

| 23. | pozdravlja zahtevo, da morajo ponovno uvedbo ali podaljšanje mejnega nadzora spremljati blažilni ukrepi, pri čemer se zlasti upoštevajo čezmejne regije. V ta namen se opravi posvetovanje z organom ali organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h). |
| --- | --- |

23.

pozdravlja zahtevo, da morajo ponovno uvedbo ali podaljšanje mejnega nadzora spremljati blažilni ukrepi, pri čemer se zlasti upoštevajo čezmejne regije. V ta namen se opravi posvetovanje z organom ali organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h).

| 24. | pozdravlja sklicevanje na „pristojne organe“ kot priznanje javnih pooblastil upravnih enot na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja sklicevanje na „pristojne organe“ kot priznanje javnih pooblastil upravnih enot na regionalni in lokalni ravni;

| 25. | poziva, naj se Evropska komisija, preden predlaga delegirane akte v novem schengenskem okviru, obsežno posvetuje z ustreznimi akterji, tudi na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se Evropska komisija, preden predlaga delegirane akte v novem schengenskem okviru, obsežno posvetuje z ustreznimi akterji, tudi na lokalni in regionalni ravni;

| 26. | svari pred diskrecijsko uporabo mejnih kontrol, ki bi v bistvu pomenile nadzor na notranjih mejah; |
| --- | --- |

26.

svari pred diskrecijsko uporabo mejnih kontrol, ki bi v bistvu pomenile nadzor na notranjih mejah;

| 27. | se strinja, da se v tem primeru uporablja načelo subsidiarnosti v skladu s členom 5(3) PEU in da naj Unija ukrepa, saj države članice ciljev predlaganih ukrepov – celovitost schengenskega območja in potreba po enotnih pogojih za uveljavljanje pravice do prostega gibanja – ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se ti zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije; |
| --- | --- |

27.

se strinja, da se v tem primeru uporablja načelo subsidiarnosti v skladu s členom 5(3) PEU in da naj Unija ukrepa, saj države članice ciljev predlaganih ukrepov – celovitost schengenskega območja in potreba po enotnih pogojih za uveljavljanje pravice do prostega gibanja – ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se ti zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije;

| 28. | se strinja, da so za nedovoljene migracijske tokove, četudi sami po sebi ne bi smeli šteti za grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, lahko potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovi delovanje schengenskega območja; |
| --- | --- |

28.

se strinja, da so za nedovoljene migracijske tokove, četudi sami po sebi ne bi smeli šteti za grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, lahko potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovi delovanje schengenskega območja;

| 29. | vendar se ne strinja, da bi bilo treba razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, uvrstiti med možne utemeljitve za ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posamezne države članice, saj je to v nasprotju s ciljem predloga in pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Ker se take razmere nanašajo na gibanje med državami članicami, jih je treba zaradi skladnosti z načelom subsidiarnosti obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28; |
| --- | --- |

29.

vendar se ne strinja, da bi bilo treba razmere, za katere je značilno obsežno nedovoljeno gibanje državljanov tretjih držav med državami članicami, uvrstiti med možne utemeljitve za ponovno uvedbo ali podaljšanje nadzora na notranjih mejah s strani posamezne države članice, saj je to v nasprotju s ciljem predloga in pravilno uporabo načela subsidiarnosti. Ker se take razmere nanašajo na gibanje med državami članicami, jih je treba zaradi skladnosti z načelom subsidiarnosti obravnavati na ravni Unije, kot je predlagano v členu 28;

| 30. | priporoča, naj ponovna uvedba nadzora na mejah v razmerah obsežnega nedovoljenega gibanja državljanov tretjih držav med državami članicami sodi izključno v posebni mehanizem, predlagan v členu 28, in naj bo predmet izvedbenega sklepa Sveta; |
| --- | --- |

30.

priporoča, naj ponovna uvedba nadzora na mejah v razmerah obsežnega nedovoljenega gibanja državljanov tretjih držav med državami članicami sodi izključno v posebni mehanizem, predlagan v členu 28, in naj bo predmet izvedbenega sklepa Sveta;

| 31. | priporoča, naj se spremljanje in poročanje začneta pravočasno ob uvedbi nadzora na notranjih mejah in naj ne bosta omejena na naknadno analizo in poročanje; |
| --- | --- |

31.

priporoča, naj se spremljanje in poročanje začneta pravočasno ob uvedbi nadzora na notranjih mejah in naj ne bosta omejena na naknadno analizo in poročanje;

| 32. | pozdravlja postopek posvetovanja, uveden s členom 27a, in poziva, naj imajo organi, pristojni za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h), možnost predložitve pripomb k uradnim obvestilom držav članic, ki se neposredno nanašajo na njihove upravne enote; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja postopek posvetovanja, uveden s členom 27a, in poziva, naj imajo organi, pristojni za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h), možnost predložitve pripomb k uradnim obvestilom držav članic, ki se neposredno nanašajo na njihove upravne enote;

| 33. | poudarja, da bi morala ocena tveganja, ki jo mora predložiti država članica v primeru podaljšanja mejnega nadzora, vključevati rezultate posvetovanj z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h); |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morala ocena tveganja, ki jo mora predložiti država članica v primeru podaljšanja mejnega nadzora, vključevati rezultate posvetovanj z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h);

| 34. | poziva Komisijo, naj se v svojem mnenju o nujnosti in sorazmernosti mejnega nadzora opre tudi na posvetovanja z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h); |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj se v svojem mnenju o nujnosti in sorazmernosti mejnega nadzora opre tudi na posvetovanja z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h);

| 35. | prav tako poziva Komisijo, naj se pri pripravi priporočila, v katerem navaja druge ukrepe iz člena 23, ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bi bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu, opre tudi na posvetovanja z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h); |
| --- | --- |

35.

prav tako poziva Komisijo, naj se pri pripravi priporočila, v katerem navaja druge ukrepe iz člena 23, ki bi lahko dopolnili nadzor na notranjih mejah ali bi bili primernejši za obravnavanje ugotovljene grožnje notranji varnosti ali javnemu redu, opre tudi na posvetovanja z organi, pristojnimi za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h);

| 36. | poziva, naj se za upoštevanje stališč čezmejnih regij v vseh fazah v naknadno analizo, ki jo država članica kot poročilo predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, vključi stališče organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h); |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se za upoštevanje stališč čezmejnih regij v vseh fazah v naknadno analizo, ki jo država članica kot poročilo predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, vključi stališče organov, pristojnih za lokalna upravna območja, ki se štejejo za čezmejne regije v skladu s členom 39(1), točka (h);

| 37. | nazadnje podpira predvideno širitev schengenskega območja na Hrvaško z dnem 1. januarja 2023; poziva tudi k širitvi schengenskega območja na Bolgarijo in Romunijo, pod pogojem, da učinkovito izvajata schengenski pravni red. Strinja se s prepričanjem Evropske komisije, izraženim v sporočilu „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“, da „se bo s polno pridružitvijo teh treh držav schengenskemu območju povečala varnost v EU kot celoti, saj bodo te države lahko v celoti izkoristile razpoložljiva orodja [...]. Njihov pristop pa je tudi ključnega pomena za okrepitev medsebojnega zaupanja v schengenskem območju.“ (11). |
| --- | --- |

37.

nazadnje podpira predvideno širitev schengenskega območja na Hrvaško z dnem 1. januarja 2023; poziva tudi k širitvi schengenskega območja na Bolgarijo in Romunijo, pod pogojem, da učinkovito izvajata schengenski pravni red. Strinja se s prepričanjem Evropske komisije, izraženim v sporočilu „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“, da „se bo s polno pridružitvijo teh treh držav schengenskemu območju povečala varnost v EU kot celoti, saj bodo te države lahko v celoti izkoristile razpoložljiva orodja [...]. Njihov pristop pa je tudi ključnega pomena za okrepitev medsebojnega zaupanja v schengenskem območju.“ (11

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

2

(3)  Pregled iz sporočila Evropske komisije o strategiji EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025), COM(2021) 171 final.

3

(4)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

4

(5)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

5

(6)  COM(2021) 591 final.

6

(7)  SWD(2021) 463 final.

7

(8)  SWD(2021) 305 final.

8

(9)  COM(2021) 890 final.

9

(10)  COR-2020-04843.

10

(11)  COM(2021) 277 final.

11

---

| 30.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 498/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 498/154

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Direktiva o industrijskih emisijah

(2022/C 498/16)

| Poročevalec: | Jean-Noël VERFAILLIE (FR/Renew Europe), župan mesta Marly |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov
  COM(2022) 156 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij
  COM(2022) 157 final |

Poročevalec:

Jean-Noël VERFAILLIE (FR/Renew Europe), župan mesta Marly

Referenčna dokumenta:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov

COM(2022) 156 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij

COM(2022) 157 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov

COM (2022) 156 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (16) | Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Zato bi morala dovoljenja, kadar je mogoče, določati obvezne mejne
  vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(16)

Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Zato bi morala dovoljenja, kadar je mogoče, določati obvezne mejne
  vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT.

| (16) | Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Pristojni organi zato preučujejo možnost določitve obveznih mejnih
  vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(16)

Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
  Pristojni organi zato preučujejo možnost določitve obveznih mejnih
  vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT.

Obrazložitev

Predlog spremembe je tehnične narave in namenjen uskladitvi uvodne izjave s predlaganimi spremembami ustreznega člena.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (25) | Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030.
  Čeprav bi morali biti načrti preoblikovanja še naprej okvirni dokumenti, pripravljeni na odgovornost upravljavcev, bi morala organizacija za presojo, s katero upravljavci sklenejo pogodbo v okviru svojih sistemov ravnanja z okoljem, preveriti, ali vsebujejo minimalne informacije, ki jih določi Evropska komisija v izvedbenem aktu, upravljavci pa bi morali načrte preoblikovanja objaviti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(25)

Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030.
  Čeprav bi morali biti načrti preoblikovanja še naprej okvirni dokumenti, pripravljeni na odgovornost upravljavcev, bi morala organizacija za presojo, s katero upravljavci sklenejo pogodbo v okviru svojih sistemov ravnanja z okoljem, preveriti, ali vsebujejo minimalne informacije, ki jih določi Evropska komisija v izvedbenem aktu, upravljavci pa bi morali načrte preoblikovanja objaviti.

| (25) | Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov
  okvirne
  načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da
  okvirne
  načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030. |
| --- | --- |

(25)

Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov
  okvirne
  načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da
  okvirne
  načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030.

Obrazložitev

Predlog spremembe je tehnične narave in namenjen uskladitvi uvodne izjave s predlaganimi spremembami ustreznega člena.

Predlog spremembe 3

Člen 1, točka (5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (5) | v členu 5 se doda naslednji odstavek 4: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(5)

v členu 5 se doda naslednji odstavek 4:

| (5) | v členu 5 se doda naslednji odstavek 4: |
| --- | --- |

(5)

v členu 5 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   Države članice zagotovijo, da so dovoljenja, izdana v skladu s tem členom, na voljo preko spleta, brezplačna in neomejeno dostopna registriranim uporabnikom. Poleg tega je povzetek vsakega dovoljenja na voljo javnosti pod enakimi pogoji. Navedeni povzetek vključuje najmanj naslednje:

„4.   Države članice zagotovijo, da so dovoljenja, izdana v skladu s tem členom, na voljo preko spleta, brezplačna in neomejeno dostopna registriranim uporabnikom. Poleg tega je povzetek vsakega dovoljenja na voljo javnosti pod enakimi pogoji. Navedeni povzetek vključuje najmanj naslednje:

| (a) | pregled glavnih pogojev za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

pregled glavnih pogojev za dovoljenje;

| (a) | pregled glavnih pogojev za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

pregled glavnih pogojev za dovoljenje;

| (b) | mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti;

| (b) | mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti;

| (c) | vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4); |
| --- | --- |

(c)

vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4);

| (c) | vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4); |
| --- | --- |

(c)

vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4);

| (d) | veljavne zaključke o BAT; |
| --- | --- |

(d)

veljavne zaključke o BAT;

| (d) | veljavne zaključke o BAT; |
| --- | --- |

(d)

veljavne zaključke o BAT;

| (e) | določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja; |
| --- | --- |

(e)

določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja;

| (e) | določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja; |
| --- | --- |

(e)

določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja;

| (f) | navedbo posebnega organa ali subjekta, pristojnega za zahteve za pojasnila in pritožbe. |
| --- | --- |

(f)

(f)

navedbo posebnega organa ali subjekta, pristojnega za zahteve za pojasnila in pritožbe.

navedbo posebnega organa ali subjekta, pristojnega za zahteve za pojasnila in pritožbe.

Komisija sprejme izvedbeni akt za določitev obrazca, ki se uporablja za povzetek iz drugega pododstavka. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

Komisija sprejme izvedbeni akt za določitev obrazca, ki se uporablja za povzetek iz drugega pododstavka. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Javnost bi morala biti obveščena o posebni ravni, ki je pristojna za zahteve za pojasnila in pritožbe, da bi preprečili stike z napačnim subjektom ali organom, saj to povzroča upravno breme za javno upravo in otežuje prejemanje informacij.

Predlog spremembe 4

Predlog spremembe 4

Člen 1, točka (12)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (12) | člen 15 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(12)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

| (12) | člen 15 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(12)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

„Člen 15

Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

[...]

[...]

3a.   Pristojni organ določi mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, ki zagotavljajo, da take mejne vrednosti učinkovitosti pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5).

3a.   Pristojni organ
  lahko
  določi mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, ki zagotavljajo, da take mejne vrednosti učinkovitosti pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5).

[...]“;

[...]“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Obveznost določitve zavezujočih vrednosti učinkovitosti bi povzročila nedosledne predpise in ogrozila industrijsko preobrazbo. Ta zahteva bi morala biti prepuščena presoji pristojnih organov, potem ko bi natančna ocena pokazala, da to ne bi povzročilo nedoslednosti s pogoji za dovoljenje, ki so bili določeni drugje.

Predlog spremembe 5

Predlog spremembe 5

Člen 1, točka (18a)

(nova točka)

| Člen 25(3) Direktive 2010/75/EU | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (18a) | člen 25(3) se nadomesti z naslednjim: |

Člen 25(3) Direktive 2010/75/EU

Predlog spremembe OR

(18a)

(18a)

člen 25(3) se nadomesti z naslednjim:

3.   Države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti dostop do sodišč določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice.

3.   Države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti dostop do sodišč določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice.

S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki spodbuja varstvo okolja in ki izpolnjuje zahteve v okviru nacionalnega prava, šteje za zadosten za namen točke (a) odstavka 1.

S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki spodbuja varstvo okolja in ki izpolnjuje zahteve v okviru nacionalnega prava, šteje za zadosten za namen točke (a) odstavka 1.

S tem ciljem se interes katerega koli podnacionalnega javnega organa, katerega ozemlje ali prebivalstvo bi lahko bilo prizadeto, in izpolnjevanje katere koli zahteve nacionalnega prava štejeta za zadostna za namen točke (a) odstavka 1.

S tem ciljem se interes katerega koli podnacionalnega javnega organa, katerega ozemlje ali prebivalstvo bi lahko bilo prizadeto, in izpolnjevanje katere koli zahteve nacionalnega prava štejeta za zadostna za namen točke (a) odstavka 1.

Za take organizacije se šteje, da imajo pravice, ki so lahko kršene za namen točke (b) odstavka 1.

Za take organizacije
  ali organe
  se šteje, da imajo pravice, ki so lahko kršene za namen točke (b) odstavka 1.

ali organe

Obrazložitev

Obrazložitev

OR podpira sodelovanje javnosti in dostop lokalnih oblasti do pravnega varstva ter pozdravlja spremembe tega vidika, hkrati pa predlaga, da se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi dostop do pravnega varstva v vseh državah članicah, in poziva k zagotavljanju popolnih in pravočasnih informacij ter sodelovanju javnosti v vseh postopkih.

Predlog spremembe 6

Predlog spremembe 6

Člen 1, točka (22)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (22) | vstavijo se naslednji členi 27a do 27d: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(22)

vstavijo se naslednji členi 27a do 27d:

| (22) | vstavijo se naslednji členi 27a do 27d: |
| --- | --- |

(22)

vstavijo se naslednji členi 27a do 27d:

„[...]

„[...]

Člen 27d

Člen 27d

Preoblikovanje za čistejšo, krožno in podnebno nevtralno industrijo

Preoblikovanje za čistejšo, krožno in podnebno nevtralno industrijo

1.   Države članice od upravljavca zahtevajo, da
  v svoj sistem ravnanja z okoljem iz člena 14a
  do 30. junija 2030 vključi načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki izvaja dejavnost iz
  točk 1, 2, 3, 4, 6.1a in 6.1b
  Priloge I. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4 načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da organizacija za presojo, s katero upravljavec sklene pogodbo v okviru svojega sistema ravnanja z okoljem, do 31. decembra 2031 oceni skladnost načrtov preoblikovanja iz prvega pododstavka odstavka 1 z zahtevami, določenimi v izvedbenem aktu iz odstavka 4.

1.   Države članice od upravljavca zahtevajo, da do 30. junija 2030
  in v okviru preverjanja pogojev v dovoljenju v skladu s členom 21(3) po objavi odločitev o zaključkih o BAT po 1. januarju 2030
  vključi
  okvirni
  načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki izvaja dejavnost iz Priloge I. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4
  okvirni
  načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva.

2.
     
  Države članice od upravljavca zahtevajo, da v okviru preverjanja pogojev v dovoljenju v skladu s členom 21(3) po objavi odločitev o zaključkih o BAT po 1. januarju 2030 v svoj sistem ravnanja z okoljem iz člena 14a vključi načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki opravlja dejavnost, navedeno v Prilogi I, ki ni navedena v odstavku 1. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4 načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da organizacija za presojo, s katero upravljavec sklene pogodbo v okviru svojega sistema ravnanja z okoljem, oceni skladnost načrtov preoblikovanja iz prvega pododstavka odstavka 2 z zahtevami, določenimi v izvedbenem aktu iz odstavka 4.

2.
     Upravljavec objavi
  povzetek svojega okvirnega načrta
  preoblikovanja.

3.
     Upravljavec
  v okviru objave svojega sistema ravnanja z okoljem
  objavi
  tudi svoj načrt
  preoblikovanja
  in rezultate ocenjevanja iz odstavkov 1 in 2
  .

3.
     Komisija do 30. junija 2028 sprejme izvedbeni akt, ki določa obrazec za načrte preoblikovanja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

4.
     Komisija do 30. junija 2028 sprejme izvedbeni akt, ki določa obrazec za načrte preoblikovanja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Zdi se primerno, da je načrt preoblikovanja okviren, saj so zastavljeni cilji usmerjeni v prihodnost in odvisni od zunanjih dejavnikov (npr. razpoložljivosti obnovljivih in energijsko učinkovitih nosilcev energije) ter da bi se izognili zapletenim postopkom za pridobitev dovoljenj.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Člen 1, točka (31)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (31) | člen 79 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(31)

člen 79 se nadomesti z naslednjim:

| (31) | člen 79 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(31)

člen 79 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 79

„Člen 79

Kazni

Kazni

1.   Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje njihove uporabe. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o teh pravilih in teh določbah, prav tako Komisijo takoj uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki imajo vpliv na te določbe.

1.   Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje njihove uporabe. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o teh pravilih in teh določbah, prav tako Komisijo takoj uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki imajo vpliv na te določbe.

2.   Kazni iz odstavka 1 vključujejo globe, sorazmerne s prometom pravne osebe ali prihodki fizične osebe, odgovorne za kršitev. Višina glob se izračuna tako, da se zagotovi, da se osebi, odgovorni za kršitev, dejansko odvzamejo gospodarske koristi, ki izhajajo iz te kršitve. Za ponavljajoče se kršitve se višina glob postopoma zvišuje. V primeru kršitve, za katero je odgovorna pravna oseba, znaša najvišji znesek takih glob najmanj 8 % letnega prometa upravljavca
  v zadevni državi članici
  .

2.   Kazni iz odstavka 1 vključujejo globe, sorazmerne s prometom pravne osebe ali prihodki fizične osebe, odgovorne za kršitev. Višina glob se izračuna tako, da se zagotovi, da se osebi, odgovorni za kršitev, dejansko odvzamejo gospodarske koristi, ki izhajajo iz te kršitve. Za ponavljajoče se kršitve se višina glob postopoma zvišuje. V primeru kršitve, za katero je odgovorna pravna oseba, znaša najvišji znesek takih glob najmanj 8 % letnega prometa upravljavca
  , pri čemer se upoštevajo matične in hčerinske družbe
  .

3.   Države članice zagotovijo, da se pri kaznih iz odstavka 1 ustrezno upošteva naslednje, kot je primerno:

3.   Države članice zagotovijo, da se pri kaznih iz odstavka 1 ustrezno upošteva naslednje, kot je primerno:

| (a) | narava, resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

narava, resnost in trajanje kršitve;

| (b) | ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti; |
| --- | --- |

(b)

ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti;

| (c) | populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja.“; |
| --- | --- |

(c)

populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja.“;

| (a) | narava, resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

narava, resnost in trajanje kršitve;

| (b) | ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti; |
| --- | --- |

(b)

ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti;

| (c) | populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja. |
| --- | --- |

(c)

populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja.

4.
     
  Države članice morajo zagotoviti, da se sredstva, zbrana s kaznimi, prednostno uporabijo za odpravo ali nadomestilo škode, povzročene lokalnim skupnostim.

Kadar uporaba te direktive povzroči spremembo obsega ali prenehanje gospodarskih dejavnosti, je treba pri opredelitvi kazni upoštevati socialne posledice za lokalne skupnosti, države članice pa morajo po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi zagotoviti, da se sredstva, zbrana s kaznimi, uporabijo za nadomestilo socialnih in gospodarskih izgub lokalnih skupnosti.
  “;

Obrazložitev

Obrazložitev

Onesnaževanje lahko v lokalnih skupnostih povzroči okoljsko, zdravstveno, socialno in gospodarsko škodo, ki je lahko v majhnih ali revnih skupnostih še posebej velika. Pri kaznih je treba to upoštevati.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 1. | ponavlja svojo zavezanost, da do leta 2050 pospeši pravičen in čist prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, ki bo ugoden za regije Evropske unije in pri katerem ne bo zapostavljen noben človek in nobeno območje v Evropski uniji; zato podpira revizijo direktive o industrijskih emisijah, katere namen ni le preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja za boljše varstvo okolja in zdravja ljudi, temveč tudi spodbujanje inovacij, nagrajevanje vodilnih akterjev in pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na trgu EU; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svojo zavezanost, da do leta 2050 pospeši pravičen in čist prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, ki bo ugoden za regije Evropske unije in pri katerem ne bo zapostavljen noben človek in nobeno območje v Evropski uniji; zato podpira revizijo direktive o industrijskih emisijah, katere namen ni le preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja za boljše varstvo okolja in zdravja ljudi, temveč tudi spodbujanje inovacij, nagrajevanje vodilnih akterjev in pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na trgu EU;

| 2. | meni, da je direktiva o industrijskih emisijah učinkovit zakonodajni okvir, ki se je že izkazal za učinkovitega pri zmanjševanju industrijskih emisij onesnaževal in je zato še vedno primeren za preobrazbo evropske industrije, ki je potrebna za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; poudarja, da lahko sinergije med preventivnim pristopom direktive o industrijskih emisijah in tržnim pristopom sistema trgovanja z emisijami koristijo vsem operaterjem, podnebju in okolju; |
| --- | --- |

2.

meni, da je direktiva o industrijskih emisijah učinkovit zakonodajni okvir, ki se je že izkazal za učinkovitega pri zmanjševanju industrijskih emisij onesnaževal in je zato še vedno primeren za preobrazbo evropske industrije, ki je potrebna za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; poudarja, da lahko sinergije med preventivnim pristopom direktive o industrijskih emisijah in tržnim pristopom sistema trgovanja z emisijami koristijo vsem operaterjem, podnebju in okolju;

| 3. | podpira pristop, temelječ na znanstvenih podatkih, zlasti za oceno dejanskega vpliva industrijskih dejavnosti na splošno onesnaževanje; |
| --- | --- |

3.

podpira pristop, temelječ na znanstvenih podatkih, zlasti za oceno dejanskega vpliva industrijskih dejavnosti na splošno onesnaževanje;

| 4. | poudarja, da je med pomanjkljivostmi, ki še vedno obstajajo, tudi nedosledna uporaba direktive o industrijskih emisijah v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je med pomanjkljivostmi, ki še vedno obstajajo, tudi nedosledna uporaba direktive o industrijskih emisijah v državah članicah;

| 5. | opozarja na okoliščine, v katerih poteka predlagana revizija direktive o industrijskih emisijah (cene energije, nebrzdana inflacija, motnje v dobavnih verigah), in svari pred negativnim učinkom, ki bi ga slabo zasnovana reforma te direktive imela na konkurenčnost evropske industrije; |
| --- | --- |

5.

opozarja na okoliščine, v katerih poteka predlagana revizija direktive o industrijskih emisijah (cene energije, nebrzdana inflacija, motnje v dobavnih verigah), in svari pred negativnim učinkom, ki bi ga slabo zasnovana reforma te direktive imela na konkurenčnost evropske industrije;

| 6. | v zvezi s tem je seznanjen s pridržki, ki jih je Odbor za regulativni nadzor izrazil v svojem poročilu o oceni učinka revizije direktive o industrijskih emisijah (1), zlasti glede nejasnosti besedila v zvezi z nekaterimi posledicami revizije za industrijsko konkurenčnost (tveganje selitve proizvodnje in nadomeščanja s proizvodi iz tretjih držav, ki uporabljajo manj stroga pravila, zlasti za na novo vključene dejavnosti), ter glede vpliva vključitve živinoreje na podeželje in cene za potrošnike; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem je seznanjen s pridržki, ki jih je Odbor za regulativni nadzor izrazil v svojem poročilu o oceni učinka revizije direktive o industrijskih emisijah (1

| 7. | poziva sozakonodajalca, naj poskrbita za doslednejše izvajanje direktive o industrijskih emisijah ter upoštevata stroške in izzive prehoda v okviru trgovinske politike EU, da bi preprečili nelojalno konkurenco iz tretjih držav; |
| --- | --- |

7.

poziva sozakonodajalca, naj poskrbita za doslednejše izvajanje direktive o industrijskih emisijah ter upoštevata stroške in izzive prehoda v okviru trgovinske politike EU, da bi preprečili nelojalno konkurenco iz tretjih držav;

| 8. | v zvezi s tem opozarja, da za industrijske obrate, ki jih zajema direktiva o industrijskih emisijah, poleg tega v veliki meri veljajo predpisi in sheme razogljičenja; zato poziva, naj direktiva ne posega v ta posebej učinkovita orodja, ki se že uporabljajo v industriji, da bi preprečili nedoslednosti in spodbujali prizadevanja za razogljičenje na stroškovno najučinkovitejši način; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem opozarja, da za industrijske obrate, ki jih zajema direktiva o industrijskih emisijah, poleg tega v veliki meri veljajo predpisi in sheme razogljičenja; zato poziva, naj direktiva ne posega v ta posebej učinkovita orodja, ki se že uporabljajo v industriji, da bi preprečili nedoslednosti in spodbujali prizadevanja za razogljičenje na stroškovno najučinkovitejši način;

Zagotavljanje učinkovitosti direktive o industrijskih emisijah

Zagotavljanje učinkovitosti direktive o industrijskih emisijah

| 9. | meni, da morata biti splošno načelo obveščanja javnosti in potreba, da se ne omejuje širjenje koristnih informacij, skladna z varnostjo in zaščito obratov, varovanjem poslovnih skrivnosti ter preprečevanjem zlonamernih dejanj; |
| --- | --- |

9.

meni, da morata biti splošno načelo obveščanja javnosti in potreba, da se ne omejuje širjenje koristnih informacij, skladna z varnostjo in zaščito obratov, varovanjem poslovnih skrivnosti ter preprečevanjem zlonamernih dejanj;

| 10. | potrjuje, da ohranjanje ključnih načel in celostnega pristopa direktive o industrijskih emisijah prispeva k uspehu industrijske preobrazbe; |
| --- | --- |

10.

potrjuje, da ohranjanje ključnih načel in celostnega pristopa direktive o industrijskih emisijah prispeva k uspehu industrijske preobrazbe;

| 11. | zato podpira ohranitev opredelitev najboljših razpoložljivih tehnik (BAT) in seviljskega postopka (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnikah ali referenčni dokumenti BAT); |
| --- | --- |

11.

zato podpira ohranitev opredelitev najboljših razpoložljivih tehnik (BAT) in seviljskega postopka (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnikah ali referenčni dokumenti BAT);

| 12. | izraža dvome glede sedanjega besedila člena 15(3), tj. določitve najstrožjih mejnih vrednosti emisij, kot je navedeno v zaključkih o BAT; |
| --- | --- |

12.

izraža dvome glede sedanjega besedila člena 15(3), tj. določitve najstrožjih mejnih vrednosti emisij, kot je navedeno v zaključkih o BAT;

| 13. | ima pomisleke glede besedila člena 15(3a) o ravneh okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT. Ta zahteva bi morala biti prepuščena presoji pristojnih organov, potem ko bi natančna ocena pokazala, da to ne bi povzročilo nedoslednosti s pogoji za dovoljenje, ki so bili določeni drugje; |
| --- | --- |

13.

ima pomisleke glede besedila člena 15(3a) o ravneh okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT. Ta zahteva bi morala biti prepuščena presoji pristojnih organov, potem ko bi natančna ocena pokazala, da to ne bi povzročilo nedoslednosti s pogoji za dovoljenje, ki so bili določeni drugje;

| 14. | odločno podpira načelo „onesnaževalec plača“, se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi ga bilo treba jasno opredeliti, in odobrava okrepitev določb o kaznih in nadomestilih; meni, da morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter upoštevati celotno lastniško strukturo podjetij, da se zagotovo kaznujejo odgovorne strani; |
| --- | --- |

14.

odločno podpira načelo „onesnaževalec plača“, se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi ga bilo treba jasno opredeliti, in odobrava okrepitev določb o kaznih in nadomestilih; meni, da morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter upoštevati celotno lastniško strukturo podjetij, da se zagotovo kaznujejo odgovorne strani;

| 15. | poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti obravnavati okoljske, zdravstvene, socialne in gospodarske učinke onesnaževanja. Sredstva, zbrana s kaznimi in kompenzacijskimi plačili, bi bilo treba uporabiti tudi za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri spopadanju s posledicami teh učinkov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti obravnavati okoljske, zdravstvene, socialne in gospodarske učinke onesnaževanja. Sredstva, zbrana s kaznimi in kompenzacijskimi plačili, bi bilo treba uporabiti tudi za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri spopadanju s posledicami teh učinkov;

| 16. | podpira vzpostavitev portala industrijskih emisij, vendar poziva k prizadevanjem za omejitev dodatnega upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

16.

podpira vzpostavitev portala industrijskih emisij, vendar poziva k prizadevanjem za omejitev dodatnega upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti;

Področje uporabe

Področje uporabe

| 17. | meni, da je treba vsako razširitev na nove sektorje skrbno preučiti, vključno z analizo stroškov in koristi, pri kateri je treba med drugim upoštevati ukrepe in okvire politike, ki so bili v ta namen že uvedeni; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba vsako razširitev na nove sektorje skrbno preučiti, vključno z analizo stroškov in koristi, pri kateri je treba med drugim upoštevati ukrepe in okvire politike, ki so bili v ta namen že uvedeni;

| 18. | podpira razširitev direktive o industrijskih emisijah na druge sektorje, kot je sektor govejega mesa, vendar je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov in bremena ter predlaga, naj se razmisli o ukrepih za finančno podporo podjetjem ter lokalnim in regionalnim oblastem pri tem prehodu, zlasti ob upoštevanju socialnih posledic za male obrate; poziva sozakonodajalca, naj se ne omejita zgolj na prag, ki se kot merilo uporablja v zvezi z rejo; |
| --- | --- |

18.

podpira razširitev direktive o industrijskih emisijah na druge sektorje, kot je sektor govejega mesa, vendar je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov in bremena ter predlaga, naj se razmisli o ukrepih za finančno podporo podjetjem ter lokalnim in regionalnim oblastem pri tem prehodu, zlasti ob upoštevanju socialnih posledic za male obrate; poziva sozakonodajalca, naj se ne omejita zgolj na prag, ki se kot merilo uporablja v zvezi z rejo;

| 19. | poziva k temeljitejši oceni morebitne vključitve akvakulture v direktivo, pri čemer je treba upoštevati okoljske in podnebne stroške in koristi, oceniti upravno breme in stroške za podjetja ter upoštevati zlasti socialni vpliv v lokalnih skupnostih, kjer je akvakultura pomemben del lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

poziva k temeljitejši oceni morebitne vključitve akvakulture v direktivo, pri čemer je treba upoštevati okoljske in podnebne stroške in koristi, oceniti upravno breme in stroške za podjetja ter upoštevati zlasti socialni vpliv v lokalnih skupnostih, kjer je akvakultura pomemben del lokalnega gospodarstva;

| 20. | opozarja, da bi pretirana širitev na podlagi člena 74, ki omogoča razširitev področja uporabe z delegiranim aktom, lahko ogrozila celoten postopek zbiranja podrobnih podatkov, omajala seviljski postopek in otežila izdajo dovoljenj; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da bi pretirana širitev na podlagi člena 74, ki omogoča razširitev področja uporabe z delegiranim aktom, lahko ogrozila celoten postopek zbiranja podrobnih podatkov, omajala seviljski postopek in otežila izdajo dovoljenj;

Podpora inovacijam

Podpora inovacijam

| 21. | se strinja, da je treba spodbujati raziskave in inovacije na področju okoljsko učinkovitejših tehnologij, da bi izpolnili cilje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

21.

se strinja, da je treba spodbujati raziskave in inovacije na področju okoljsko učinkovitejših tehnologij, da bi izpolnili cilje zelenega dogovora;

| 22. | pozdravlja ustanovitev inovacijskega centra za industrijsko preobrazbo in emisije (INCITE), ki bi lahko pripomogel k inovacijam v EU; vendar poziva, naj ta center ne podvaja postopka pregleda referenčnih dokumentov BAT; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ustanovitev inovacijskega centra za industrijsko preobrazbo in emisije (INCITE), ki bi lahko pripomogel k inovacijam v EU; vendar poziva, naj ta center ne podvaja postopka pregleda referenčnih dokumentov BAT;

| 23. | opozarja, da inovacije potekajo tudi na lokalni in regionalni ravni ter da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti med javne institucije, ki sodelujejo pri dejavnostih novega centra; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da inovacije potekajo tudi na lokalni in regionalni ravni ter da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti med javne institucije, ki sodelujejo pri dejavnostih novega centra;

| 24. | je seznanjen s pripravljenostjo za povezovanje ravni učinkovitosti z nastajajočimi tehnikami; meni, da je lahko njihova učinkovita uporaba ovirana, če mejnih vrednosti v dovoljenjih ni mogoče stoodstotno doseči; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen s pripravljenostjo za povezovanje ravni učinkovitosti z nastajajočimi tehnikami; meni, da je lahko njihova učinkovita uporaba ovirana, če mejnih vrednosti v dovoljenjih ni mogoče stoodstotno doseči;

| 25. | pozdravlja dolgoročne načrte preobrazbe; vendar opozarja, da morajo biti ti okvirni in pripravljeni na ravni podjetij in ne na ravni območja delovanja ter da njihova objava ne sme ogrožati poslovnih skrivnosti; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja dolgoročne načrte preobrazbe; vendar opozarja, da morajo biti ti okvirni in pripravljeni na ravni podjetij in ne na ravni območja delovanja ter da njihova objava ne sme ogrožati poslovnih skrivnosti;

| 26. | priznava, da predlagani ukrepi zaradi čezmejne narave onesnaževanja iz kmetijsko-industrijskih obratov in potrebe po enakih konkurenčnih pogojih na enotnem trgu očitno ne sprožajo vprašanj glede njihove skladnosti z načelom subsidiarnosti. Zdi se, da zaradi pereče okoljske in podnebne krize predlagani ukrepi ne sprožajo splošnih vprašanj glede njihove skladnosti z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

26.

priznava, da predlagani ukrepi zaradi čezmejne narave onesnaževanja iz kmetijsko-industrijskih obratov in potrebe po enakih konkurenčnih pogojih na enotnem trgu očitno ne sprožajo vprašanj glede njihove skladnosti z načelom subsidiarnosti. Zdi se, da zaradi pereče okoljske in podnebne krize predlagani ukrepi ne sprožajo splošnih vprašanj glede njihove skladnosti z načelom sorazmernosti.

V Bruslju, 12. oktobra 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

1

(1)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

1

(1)  SEC(2022) 169 final.

1

---