# Euroopa Liidu C 493/27.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 493 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik27. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 493

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik27. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20236.–9. juuni 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20236.–9. juuni 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 7. juuni 2022 |
| 2022/C 493/01 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2250(INI)) | 2 |
| 2022/C 493/02 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI)) | 19 |
| 2022/C 493/03 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuprobleemide kohta (2021/2232(INI)) | 32 |
| 2022/C 493/04 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi saarte ja ühtekuuluvuspoliitika kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2021/2079(INI)) | 48 |
| 2022/C 493/05 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika määruse artikli 17 rakendamise kohta (2021/2168(INI)) | 62 |
| | Kolmapäev, 8. juuni 2022 |
| 2022/C 493/06 | Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta resolutsioon julgeoleku kohta idapartnerluse piirkonnas ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta (2021/2199(INI)) | 70 |
| | Neljapäev, 9. juuni 2022 |
| 2022/C 493/07 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikute kohta (2022/2700(RSP)) | 96 |
| 2022/C 493/08 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusemõistmise represseerimisvahendina kasutamise kohta Nicaraguas (2022/2701(RSP)) | 100 |
| 2022/C 493/09 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse rikkumiste ja ajakirjanike turvalisuse kohta Gruusias (2022/2702(RSP)) | 104 |
| 2022/C 493/10 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta (2022/2703(RSP)) | 108 |
| 2022/C 493/11 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon parlamendi algatusõiguse kohta (2020/2132(INI)) | 112 |
| 2022/C 493/12 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt (2022/2665(RSP)) | 120 |
| 2022/C 493/13 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks (2022/2705(RSP)) | 130 |
| 2022/C 493/14 | Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon uue kaubandusalase meetme kohta, mis käsitleb sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamist (2022/2611(RSP)) | 132 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 8. juuni 2022 |
| 2022/C 493/15 | Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2022/2039(INI)) | 136 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. juuni 2022

2022/C 493/01

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2250(INI))

2

2022/C 493/02

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI))

19

2022/C 493/03

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuprobleemide kohta (2021/2232(INI))

32

2022/C 493/04

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi saarte ja ühtekuuluvuspoliitika kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2021/2079(INI))

48

2022/C 493/05

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika määruse artikli 17 rakendamise kohta (2021/2168(INI))

62

Kolmapäev, 8. juuni 2022

2022/C 493/06

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta resolutsioon julgeoleku kohta idapartnerluse piirkonnas ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta (2021/2199(INI))

70

Neljapäev, 9. juuni 2022

2022/C 493/07

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikute kohta (2022/2700(RSP))

96

2022/C 493/08

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusemõistmise represseerimisvahendina kasutamise kohta Nicaraguas (2022/2701(RSP))

100

2022/C 493/09

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse rikkumiste ja ajakirjanike turvalisuse kohta Gruusias (2022/2702(RSP))

104

2022/C 493/10

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta (2022/2703(RSP))

108

2022/C 493/11

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon parlamendi algatusõiguse kohta (2020/2132(INI))

112

2022/C 493/12

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt (2022/2665(RSP))

120

2022/C 493/13

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks (2022/2705(RSP))

130

2022/C 493/14

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon uue kaubandusalase meetme kohta, mis käsitleb sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamist (2022/2611(RSP))

132

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuni 2022

2022/C 493/15

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2022/2039(INI))

136

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 7. juuni 2022 |
| 2022/C 493/16 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta otsus Margreet Fröbergi nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2022/2043(INS)) | 148 |
| 2022/C 493/17 | Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamise kohta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE)) | 149 |
| | Kolmapäev, 8. juuni 2022 |
| 2022/C 493/18 | P9_TA(2022)0227Europoli mandaadi tugevdamine: hoiatusteadete sisestamine SISi ***IEuroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, Europoli poolt hoiatusteadete sisestamise osas (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides | 150 |
| 2022/C 493/19 | Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE)) | 151 |
| 2022/C 493/20 | Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimise kohta (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE)) | 152 |
| 2022/C 493/21 | Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärki ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) | 158 |
| 2022/C 493/22 | Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 198 |
| 2022/C 493/23 | Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) | 202 |
| 2022/C 493/24 | Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/841 kohaldamisala osas, lihtsustades täitmiseeskirju, kehtestades liikmesriikidele 2030. aastaks eesmärgid ja võttes kohustuse saavutada ühiselt 2035. aastaks maakasutus-, metsandus- ja põllumajandussektoris kliimaneutraalsus, ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) | 232 |
| 2022/C 493/25 | Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) | 295 |
| | Neljapäev, 9. juuni 2022 |
| 2022/C 493/26 | P9_TA(2022)0241Rahvusvaheliste hangete instrument ***IEuroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) | 332 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. juuni 2022

2022/C 493/16

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta otsus Margreet Fröbergi nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2022/2043(INS))

148

2022/C 493/17

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamise kohta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

149

Kolmapäev, 8. juuni 2022

2022/C 493/18

P9_TA(2022)0227Europoli mandaadi tugevdamine: hoiatusteadete sisestamine SISi ***IEuroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, Europoli poolt hoiatusteadete sisestamise osas (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides

150

2022/C 493/19

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

151

2022/C 493/20

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimise kohta (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

152

2022/C 493/21

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärki ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD))

158

2022/C 493/22

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

198

2022/C 493/23

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD))

202

2022/C 493/24

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/841 kohaldamisala osas, lihtsustades täitmiseeskirju, kehtestades liikmesriikidele 2030. aastaks eesmärgid ja võttes kohustuse saavutada ühiselt 2035. aastaks maakasutus-, metsandus- ja põllumajandussektoris kliimaneutraalsus, ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD))

232

2022/C 493/25

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

2

295

Neljapäev, 9. juuni 2022

2022/C 493/26

P9_TA(2022)0241Rahvusvaheliste hangete instrument ***IEuroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)

332

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

27.12.2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

6.–9. juuni 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/2

---

P9_TA(2022)0222

Türgit käsitlev 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni Türgit käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2250(INI))

(2022/C 493/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2021)0644) ja sellele lisatud 2021. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2021)0644) ja sellele lisatud 2021. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2021)0290),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (1),

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, ning asjaolu, et Türgi ühinemine ELiga sõltub nagu kõigi kandidaatriikide puhul Kopenhaageni kriteeriumide täielikust täitmisest, ning vajadust normaliseerida suhteid kõigi ELi liikmesriikidega, sealhulgas Küprose Vabariigiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, ning asjaolu, et Türgi ühinemine ELiga sõltub nagu kõigi kandidaatriikide puhul Kopenhaageni kriteeriumide täielikust täitmisest, ning vajadust normaliseerida suhteid kõigi ELi liikmesriikidega, sealhulgas Küprose Vabariigiga,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni pärast avaldust, mille Türgi tegi 29. juulil 2005. aastal, kui allkirjastas Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli, sealhulgas selle sätet, mille kohaselt on läbirääkimiste vajalik element kõikide liikmesriikide tunnustamine, ning vajadust, et Türgi normaliseeriks oma suhted kõigi liikmesriikidega ja rakendaks Ankara lepingu lisaprotokolli täielikult kõigi liikmesriikide suhtes, kaotades ilma eelarvamuste ja diskrimineerimiseta kõik kaupade vaba liikumise takistused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni pärast avaldust, mille Türgi tegi 29. juulil 2005. aastal, kui allkirjastas Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli, sealhulgas selle sätet, mille kohaselt on läbirääkimiste vajalik element kõikide liikmesriikide tunnustamine, ning vajadust, et Türgi normaliseeriks oma suhted kõigi liikmesriikidega ja rakendaks Ankara lepingu lisaprotokolli täielikult kõigi liikmesriikide suhtes, kaotades ilma eelarvamuste ja diskrimineerimiseta kõik kaupade vaba liikumise takistused,

| — | võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta ja 29. novembri 2015. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta ja 29. novembri 2015. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingut (2) (ELi ja Türgi tagasivõtuleping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtulepingut (2) (ELi ja Türgi tagasivõtuleping),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta ja 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta Vahemere idaosas, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta, 1.–2. ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta ning 24. juuni 2021. aasta järeldusi, kõiki muid asjaomaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja nende 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi peamisi tulemusi olukorra kohta Vahemere idaosas, 27.–28. augustil 2020 toimunud ELi välisministrite mitteametliku kohtumise tulemusi ja Euroopa Ülemkogu liikmete 25. märtsi 2021. aasta avaldust Vahemere idaosa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta ja 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta Vahemere idaosas, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta, 1.–2. ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta ning 24. juuni 2021. aasta järeldusi, kõiki muid asjaomaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja nende 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi peamisi tulemusi olukorra kohta Vahemere idaosas, 27.–28. augustil 2020 toimunud ELi välisministrite mitteametliku kohtumise tulemusi ja Euroopa Ülemkogu liikmete 25. märtsi 2021. aasta avaldust Vahemere idaosa kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/1894, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Türgi ebaseadusliku puurimistegevusega Vahemere idaosas (3), mida on pikendatud nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsusega (ÜVJP) 2020/1657 (4) ja nõukogu 11. novembri 2021. aasta otsusega (ÜVJP) 2021/1966 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/1894, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Türgi ebaseadusliku puurimistegevusega Vahemere idaosas (3), mida on pikendatud nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsusega (ÜVJP) 2020/1657 (4) ja nõukogu 11. novembri 2021. aasta otsusega (ÜVJP) 2021/1966 (5),

| — | võttes arvesse, et Türgi on Euroopa Nõukogu ja NATO liige, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Türgi on Euroopa Nõukogu ja NATO liige,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mai 2021. aasta teatist „Viies aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta“ (COM(2021)0255), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mai 2021. aasta teatist „Viies aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta“ (COM(2021)0255),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 25. veebruari 2021. aasta kirja valitsusväliste organisatsioonide tegevuse ja ühinemisvabaduse piiramise kohta terrorismivastase võitluse nimel ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 17. juuni 2021. aasta kirja LGBTI kogukonna liikmete inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 25. veebruari 2021. aasta kirja valitsusväliste organisatsioonide tegevuse ja ühinemisvabaduse piiramise kohta terrorismivastase võitluse nimel ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 17. juuni 2021. aasta kirja LGBTI kogukonna liikmete inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee asjakohaseid resolutsioone, sealhulgas 2. detsembri 2021. aasta ja 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Kavala vs. Türgi, 2. detsembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Selahattin Demirtaș vs. Türgi (nr 2) ja 16. septembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Küpros vs. Türgi, ning 17. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ja 9. märtsi 2009. aasta vaheresolutsiooni ning järgnenud üheksat otsust Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Ülke vs. Türgi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee asjakohaseid resolutsioone, sealhulgas 2. detsembri 2021. aasta ja 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Kavala vs. Türgi, 2. detsembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Selahattin Demirtaș vs. Türgi (nr 2) ja 16. septembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Küpros vs. Türgi, ning 17. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ja 9. märtsi 2009. aasta vaheresolutsiooni ning järgnenud üheksat otsust Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Ülke vs. Türgi,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad täitma Euroopa Inimõiguste Kohtu jõustunud sisulisi otsuseid igas asjas, mille pooleks nad on, ning sellest Türgile tulenevat kohustust rakendada kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad täitma Euroopa Inimõiguste Kohtu jõustunud sisulisi otsuseid igas asjas, mille pooleks nad on, ning sellest Türgile tulenevat kohustust rakendada kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas 4. märtsi 1964. aasta resolutsiooni 186(1964), milles kinnitatakse veel kord Küprose Vabariigi suveräänsust, 11. mai 1984. aasta resolutsiooni 550(1984) setsessionistliku tegevuse kohta Küprosel ja 25. novembri 1992. aasta resolutsiooni 789(1992), milles kutsutakse kõiki Küprose küsimusega seotud isikuid tungivalt üles pühenduma resolutsioonis sätestatud usaldust suurendavatele meetmetele, milles käsitletakse vastuvõetamatutena püüdeid asustada Varosha mis tahes osa inimestega, kes ei ole selle elanikud, ning nõutakse selle piirkonna üleandmist ÜRO administratsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas 4. märtsi 1964. aasta resolutsiooni 186(1964), milles kinnitatakse veel kord Küprose Vabariigi suveräänsust, 11. mai 1984. aasta resolutsiooni 550(1984) setsessionistliku tegevuse kohta Küprosel ja 25. novembri 1992. aasta resolutsiooni 789(1992), milles kutsutakse kõiki Küprose küsimusega seotud isikuid tungivalt üles pühenduma resolutsioonis sätestatud usaldust suurendavatele meetmetele, milles käsitletakse vastuvõetamatutena püüdeid asustada Varosha mis tahes osa inimestega, kes ei ole selle elanikud, ning nõutakse selle piirkonna üleandmist ÜRO administratsioonile,

| — | võttes arvesse 2020. aasta detsembri seadust nr 7262 massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamise kohta, millega suunatakse terrorismivastased meetmed kodanikuühiskonna vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. aasta detsembri seadust nr 7262 massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamise kohta, millega suunatakse terrorismivastased meetmed kodanikuühiskonna vastu,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee 6. jaanuari 2021. aasta aruannet valitsusväliste organisatsioonide tegevuse piirangute kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee 6. jaanuari 2021. aasta aruannet valitsusväliste organisatsioonide tegevuse piirangute kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides,

| — | võttes arvesse UNESCO 10. juuli 2020. aasta avaldust Istanbulis asuva Hagia Sophia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 10. juuli 2020. aasta avaldust Istanbulis asuva Hagia Sophia kohta,

| — | võttes arvesse Piirideta Reporterite avaldatud 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, mille järjestuses asub Türgi 180 riigi seas 149. kohal, Amnesty Internationali 2020.–2021. aasta aruannet ja organisatsiooni Human Rights Watch 2022. aasta maailmaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Piirideta Reporterite avaldatud 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, mille järjestuses asub Türgi 180 riigi seas 149. kohal, Amnesty Internationali 2020.–2021. aasta aruannet ja organisatsiooni Human Rights Watch 2022. aasta maailmaaruannet,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 19. mai 2021. aasta resolutsiooni komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (6), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni opositsiooni, eelkõige Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) mahasurumise kohta Türgis (7), 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Türgis ning eelkõige Selahattin Demirtaşi ja teiste meelsusvangide juhtumi kohta (8), 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (9), 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (10), 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu rakendamisraporti kohta (11) ning 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta – Humanitaarabi andmine Türgis viibivatele pagulastele (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 19. mai 2021. aasta resolutsiooni komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (6), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni opositsiooni, eelkõige Rahvaste Demokraatliku Partei (HDP) mahasurumise kohta Türgis (7), 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Türgis ning eelkõige Selahattin Demirtaşi ja teiste meelsusvangide juhtumi kohta (8), 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (9), 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (10), 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu rakendamisraporti kohta (11) ning 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta – Humanitaarabi andmine Türgis viibivatele pagulastele (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0149/2022),

| A. | arvestades, et Türgi kui kandidaatriik on ELi peamine majanduspartner ning oluline naaber ja strateegiline partner olulistes ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu kaubandus, ränne, rahvatervis, kliima, rohepööre, julgeolek ja terrorismivastane võitlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Türgi kui kandidaatriik on ELi peamine majanduspartner ning oluline naaber ja strateegiline partner olulistes ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu kaubandus, ränne, rahvatervis, kliima, rohepööre, julgeolek ja terrorismivastane võitlus;

| B. | arvestades, et Türgi majanduslik integratsioon ELiga püsis 2020. aastal kõrgel tasemel ja et Türgi oli ELi suuruselt kuues kaubanduspartner, samas kui EL on endiselt ülekaalukalt Türgi suurim kaubanduspartner ja suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas; arvestades, et Türgis valitsevad praegu majandus- ja finantsraskused, mis süvendavad pandeemia majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi majanduslik integratsioon ELiga püsis 2020. aastal kõrgel tasemel ja et Türgi oli ELi suuruselt kuues kaubanduspartner, samas kui EL on endiselt ülekaalukalt Türgi suurim kaubanduspartner ja suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas; arvestades, et Türgis valitsevad praegu majandus- ja finantsraskused, mis süvendavad pandeemia majanduslikku mõju;

| C. | arvestades, et töö ELi julgeolekumõõtmega on viimasel ajal edenenud ning selle struktuur ja sisu hakanud selgemat kuju võtma, ning arvestades, et Türgi on NATO liitlasena ja strateegilise partnerina väga väärtuslik partner, kellel on Euroopa jaoks oluline asukoht ja kes etendab olulist geostrateegilist rolli Musta mere julgeolekustruktuuris ja eelkõige Venemaa agressiooniga silmitsi seisva Ukraina julgeolekus; arvestades, et Türgi on näidanud üles vastuseisu ja esitanud poliitilisi tingimusi Soome ja Rootsi NATOsse vastuvõtmiseks; arvestades, et praeguses tõsises olukorras on oluline, et kõik NATO liitlased tegutseksid ettenägelikult ning ratifitseeriksid kiiresti Soome ja Rootsi ühinemisprotokollid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töö ELi julgeolekumõõtmega on viimasel ajal edenenud ning selle struktuur ja sisu hakanud selgemat kuju võtma, ning arvestades, et Türgi on NATO liitlasena ja strateegilise partnerina väga väärtuslik partner, kellel on Euroopa jaoks oluline asukoht ja kes etendab olulist geostrateegilist rolli Musta mere julgeolekustruktuuris ja eelkõige Venemaa agressiooniga silmitsi seisva Ukraina julgeolekus; arvestades, et Türgi on näidanud üles vastuseisu ja esitanud poliitilisi tingimusi Soome ja Rootsi NATOsse vastuvõtmiseks; arvestades, et praeguses tõsises olukorras on oluline, et kõik NATO liitlased tegutseksid ettenägelikult ning ratifitseeriksid kiiresti Soome ja Rootsi ühinemisprotokollid;

| D. | arvestades, et Türgis on maailma suurim pagulaste arv ja peaaegu neli miljonit registreeritud pagulast Süüriast, Iraagist ja Afganistanist, ning arvestades, et ELi rahastamine nendele kogukondadele on osutunud kasulikuks, aidates Türgil kiiresti reageerida pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vahetutele humanitaar- ja arenguvajadustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Türgis on maailma suurim pagulaste arv ja peaaegu neli miljonit registreeritud pagulast Süüriast, Iraagist ja Afganistanist, ning arvestades, et ELi rahastamine nendele kogukondadele on osutunud kasulikuks, aidates Türgil kiiresti reageerida pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vahetutele humanitaar- ja arenguvajadustele;

| E. | arvestades, et pärast ELi ja Türgi vaheliste pingete ning Türgi ja mõnede Vahemere idaosas asuvate ELi liikmesriikide vaheliste pingete leevendamiseks võetud samme tegi Euroopa Ülemkogu ettepaneku edendada ELi ja Türgi suhetes positiivsemat dünaamikat, tingimusel et sellele reageeritakse jätkuvalt konstruktiivsete jõupingutustega; arvestades eelkõige, et Euroopa Ülemkogu väljendas valmisolekut teha Türgiga mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas järkjärgulist, proportsionaalset ja tagasipööratavat koostööd, tingimusel et ELi ja Türgi hiljutiste pingete leevendamine, eelkõige seoses olukorraga Vahemere idaosas, jätkub ning Türgi tegutseb konstruktiivselt ja vastavalt varasemates Euroopa Ülemkogu järeldustes sätestatud tingimustele, eelkõige heanaaberlike suhete ning inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamise osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast ELi ja Türgi vaheliste pingete ning Türgi ja mõnede Vahemere idaosas asuvate ELi liikmesriikide vaheliste pingete leevendamiseks võetud samme tegi Euroopa Ülemkogu ettepaneku edendada ELi ja Türgi suhetes positiivsemat dünaamikat, tingimusel et sellele reageeritakse jätkuvalt konstruktiivsete jõupingutustega; arvestades eelkõige, et Euroopa Ülemkogu väljendas valmisolekut teha Türgiga mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas järkjärgulist, proportsionaalset ja tagasipööratavat koostööd, tingimusel et ELi ja Türgi hiljutiste pingete leevendamine, eelkõige seoses olukorraga Vahemere idaosas, jätkub ning Türgi tegutseb konstruktiivselt ja vastavalt varasemates Euroopa Ülemkogu järeldustes sätestatud tingimustele, eelkõige heanaaberlike suhete ning inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamise osas;

| F. | arvestades, et kandidaatriigiks olemine eeldab valmisolekut läheneda järk-järgult kõigis aspektides, sealhulgas väärtuste, huvide, standardite ja poliitika osas, ELi õigustikule ja ühtlustada oma poliitikat sellega ning järgida ja täita Kopenhaageni kriteeriume, viia oma tegevus kooskõlla ELi poliitika ja eesmärkidega ning jätkata ja säilitada heanaaberlikke suhteid ELi ja kõigi selle liikmesriikidega, nende vahel vahet tegemata; arvestades, et ELi viimaste aastate aruannete analüüs näitab, et Türgi on ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust endiselt väga kaugel ning lõhe sellistes põhivaldkondades, nagu rahvusvaheline õigus, õigusriik, inimõigused, üksikisiku vabadused, kodanikuõigused ja väljendusvabadus ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, on isegi suurenemas; arvestades, et suhted Türgi kodanikuühiskonna ja demokraatiameelsete jõudude ning ELi vahel on endiselt tugevad, kuna EL on kindlalt võtnud kohustuse toetada Türgi kodanikke ja organisatsioone, kes edendavad Euroopa norme ja väärtusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kandidaatriigiks olemine eeldab valmisolekut läheneda järk-järgult kõigis aspektides, sealhulgas väärtuste, huvide, standardite ja poliitika osas, ELi õigustikule ja ühtlustada oma poliitikat sellega ning järgida ja täita Kopenhaageni kriteeriume, viia oma tegevus kooskõlla ELi poliitika ja eesmärkidega ning jätkata ja säilitada heanaaberlikke suhteid ELi ja kõigi selle liikmesriikidega, nende vahel vahet tegemata; arvestades, et ELi viimaste aastate aruannete analüüs näitab, et Türgi on ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust endiselt väga kaugel ning lõhe sellistes põhivaldkondades, nagu rahvusvaheline õigus, õigusriik, inimõigused, üksikisiku vabadused, kodanikuõigused ja väljendusvabadus ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, on isegi suurenemas; arvestades, et suhted Türgi kodanikuühiskonna ja demokraatiameelsete jõudude ning ELi vahel on endiselt tugevad, kuna EL on kindlalt võtnud kohustuse toetada Türgi kodanikke ja organisatsioone, kes edendavad Euroopa norme ja väärtusi;

| G. | arvestades, et viimase aasta jooksul on ELi ja Türgi suhted püsinud keskeltläbi stabiilsetena, sest ehkki on püsinud regulaarsed konfliktid ja pinged, on mitmes valdkonnas tihenenud koostöö ja dialoog; arvestades, et käesolev resolutsioon kajastab seda olukorda, tunnustades positiivseid arengusuundumusi ja osutades suhete edasisele potentsiaalile, andes samas märku kestvatest probleemidest, eelkõige seoses õigusriigi ja põhiõigustega, millega rikutakse Kopenhaageni kriteeriumeid, rahvusvahelise õiguse rikkumiste või jätkuvate provokatsioonidega Küprose Vabariigi vastu; arvestades, et selleks, et käesolevas resolutsioonis nõuetekohaselt hinnata Türgi edusamme või nende puudumist inimõiguste ja õigusriigi osas, mis on ühinemisprotsessi keskmes, on oluline kirjeldada konkreetseid mehhanisme vabaduste õõnestamiseks, mis üheskoos viivad üldise tagasiminekuni euroopalike standardite osas; arvestades, et selline lähenemisviis tähendab enamat kui lihtsalt pika nimekirja koostamist kodanikest ja rühmadest, kes nende otsuste tõttu kannatavad, ning nende avaliku sektori asutuste ja organite kindlakstegemist, kes vastutavad selle murettekitava olukorra eest oma konkreetses tegevusvaldkonnas; arvestades, et kriitika peab olema pigem sihipärane kui üldine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimase aasta jooksul on ELi ja Türgi suhted püsinud keskeltläbi stabiilsetena, sest ehkki on püsinud regulaarsed konfliktid ja pinged, on mitmes valdkonnas tihenenud koostöö ja dialoog; arvestades, et käesolev resolutsioon kajastab seda olukorda, tunnustades positiivseid arengusuundumusi ja osutades suhete edasisele potentsiaalile, andes samas märku kestvatest probleemidest, eelkõige seoses õigusriigi ja põhiõigustega, millega rikutakse Kopenhaageni kriteeriumeid, rahvusvahelise õiguse rikkumiste või jätkuvate provokatsioonidega Küprose Vabariigi vastu; arvestades, et selleks, et käesolevas resolutsioonis nõuetekohaselt hinnata Türgi edusamme või nende puudumist inimõiguste ja õigusriigi osas, mis on ühinemisprotsessi keskmes, on oluline kirjeldada konkreetseid mehhanisme vabaduste õõnestamiseks, mis üheskoos viivad üldise tagasiminekuni euroopalike standardite osas; arvestades, et selline lähenemisviis tähendab enamat kui lihtsalt pika nimekirja koostamist kodanikest ja rühmadest, kes nende otsuste tõttu kannatavad, ning nende avaliku sektori asutuste ja organite kindlakstegemist, kes vastutavad selle murettekitava olukorra eest oma konkreetses tegevusvaldkonnas; arvestades, et kriitika peab olema pigem sihipärane kui üldine;

Üldine hinnang ja viimased arengusuundumused

| 1. | peab endiselt murettekitavaks asjaolu, et Türgi ja ELi vaheline väärtuste ja normide lõhe on püsinud, ning et Türgil puudub jätkuvalt poliitiline tahe viia ellu vajalikke reforme, et lahendada eelkõige õigusriigi ja põhiõigustega seotud tõsised mured, mis avaldavad ühinemisprotsessile jätkuvalt negatiivset mõju, vaatamata sellele, et Türgi on korduvalt teatanud soovist ELiga ühineda; rõhutab, et Türgi kohustuste täitmise määr ühinemisprotsessis on viimase kahe aasta jooksul pidevalt vähenenud; on seisukohal, et ilma selgete ja märkimisväärsete edusammudeta selles valdkonnas ei saa Euroopa Parlament näha ette ühinemisläbirääkimiste jätkamist Türgiga, mis on alates 2018. aastast tegelikult paigalseisus; tuletab meelde, et ühinemine on tulemuspõhine protsess ja jääb selleks ka edaspidi, sõltudes täielikult iga riigi objektiivsetest edusammudest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et hoolimata ELi ja Türgi suhete mõningasest paranemisest viimase aasta ja eelkõige viimaste kuude jooksul, kuna Türgi valitsus on olnud koostööaltim, on küll mitmes küsimuses tihenenud koostöö ja dialoog, samas aga püsinud korrapärased konfliktid ning suhted naabruses asuvate ELi liikmesriikidega, eelkõige Kreeka ja Küprose Vabariigiga, on endiselt problemaatilised; väljendab lootust, et hetkeprobleemid suudetakse ületada ning asendada kestlikuma ja tõeliselt positiivse dünaamikaga; väljendab heameelt ELi ja Türgi vahel 16. septembril 2021 toimunud kliimamuutuste teemalise kõrgetasemelise dialoogi ja selle üle, et Türgi koostas oma rohelise kokkuleppe, kehtestas ambitsioonika siseriikliku kliimapoliitika ning ratifitseeris 6. oktoobril 2021 Pariisi kokkuleppe; väljendab heameelt 12. oktoobril 2021 toimunud kõrgetasemelise rände- ja julgeolekudialoogi üle, milles keskenduti koostöö tugevdamisele rände haldamise, inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning terrorirünnakute ennetamise valdkonnas; väljendab heameelt 1. detsembri 2021. aasta kõrgetasemelise rahvatervisealase dialoogi üle, mille käigus arutati tõhustatud koostööd piiriüleste terviseohtude valdkonnas, sealhulgas lühiajalises perspektiivis COVID-19 pandeemia vastases võitluses; tunneb sellega seoses heameelt COVID-19 tõendite vastastikuse tunnustamise üle 2021. aasta augustis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et kuigi ühinemisläbirääkimised on seiskunud, ajakohastas Türgi oma riiklikku ELiga ühinemise tegevuskava, et see hõlmaks aastaid 2021–2023; võtab ka teadmiseks Türgi edusammud oma õiguse ELi õigustikuga vastavusse viimisel sellistes valdkondades nagu konkurentsialased õigusaktid, riiklik kvalifikatsioonisüsteem ja Euroopa teadusruum ning sellega seotud Türgi paremad tulemused programmi „Horisont 2020“ osas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma kindlat veendumust, et Türgi on poliitiliselt, majanduslikult ja välispoliitiliselt strateegiliselt oluline riik, partner, kes on laiema piirkonna stabiilsuse seisukohalt otsustava tähtsusega, ja väga oluline liitlane, sealhulgas NATOs, kellega EL soovib taastada suhted, mis põhinevad dialoogil, austusel ja vastastikusel usaldusel; peab sellega seoses kiiduväärseks Türgi ametivõimude hiljutisi kõrgeimal tasemel väljendatud avaldusi Türgi valitsuse taas väljendatud lubaduse kohta kulgeda ELi liikmesuse suunas, kuid nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud läheksid sõnadelt üle tegudele ja kinnitaksid lubadust konkreetsete faktide ja otsustega; on veendunud, et kui tingimused seda võimaldavad, tuleks veelgi tugevdada dialoogi Türgi ametiasutuste ja kolleegidega kõikidel tasanditel, et aidata taastada usaldus ja vähendada võimalust tulevaste vastasseisude tekkeks, kooskõlas Euroopa Ülemkogu seisukohaga teha Türgiga koostööd järk-järgult, proportsionaalselt ja tagasipöörataval viisil; kutsub sellega seoses nõukogu üles taastama peatatud kõrgetasemelise poliitilise dialoogi ning majanduse, energeetika ja transpordi valdkonna kõrgetasemelised valdkondlikud dialoogid ja ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu tegevuse, sidudes selle põhivabaduste ja õigusriigi olukorra paranemisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret praeguse majandusolukorra pärast Türgis, kus vääringu devalveerimise, hüppeliselt kasvava inflatsiooni ja pidevalt kasvava elukalliduse tõttu on raskustesse ja vaesusesse sattunud suur hulk inimesi, kelle arv muudkui kasvab; märgib, et kuigi praegune olukord on kujunenud aastate jooksul, kasvas sellest 2021. aasta detsembris valuutakriis, mis süvendas pandeemiaga seotud mõju majandusele; peab murettekitavaks presidendi sekkumist ja sellest tulenevat usalduse puudumist väidetavalt sõltumatute asutuste, nagu keskpank ja Türgi statistikainstituut (TÜIK) tegevuse vastu; märgib sellega seoses, et mõlema institutsiooni tegevuse sõltumatus on üks olulisi ELiga ühinemise kriteeriume; rõhutab lisaks, et Türgi nõrgad tulemused õigusriigi järgimisel avaldavad tugevat mõju ka riigi mainele ning õiguskindluse puudumine võib tugevalt mõjutada riigi suutlikkust tõmmata ligi välisinvesteeringud; on veendunud, et tugevamad ja lähedasemad suhted ELiga aitaksid leevendada mõningaid raskusi ja parandada Türgi elanikkonna elatustaset; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et 2021. aasta oktoobris lisas rahapesuvastane töökond Türgi nende jurisdiktsioonide loetellu, mida ei peeta suuteliseks võitlema rahapesu, terrorismi rahastamise ja massihävitusrelvade leviku rahastamise vastu; väljendab lootust, et Türgi suudab viivitamata teha vajalikke edusamme rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse asjakohaste meetmete paremal rakendamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab tahet tugevdada ja süvendada Türgi ja ELi liikmesriikide ühiskondade vastastikuseid teadmisi ja mõistmist ning soodustada sel eesmärgil kultuurilist arengut, sotsiaal-kultuurilisi vahetusi ja võidelda kõigi sotsiaalsete, usuliste, etniliste või kultuuriliste eelarvamuste ilmingutega; väljendab täielikku valmisolekut jätkuvalt toetada Türgi sõltumatut kodanikuühiskonda ka tulevikus mis tahes asjaoludel ja suhete mis tahes tulevases raamistikus; |
| --- | --- |

7.

Õigusriik ja põhiõigused

| 8. | mõistab hukka inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise Türgis, sealhulgas tagasimineku põhivabaduste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas; on seisukohal, et praegune repressiivne valitsemisvorm, mille põhisambad on õigusraamistiku kuritarvitamine – eelkõige terrorismisüüdistuste esitamise ja väljendusvabaduse piiramise kaudu – ja kohtusüsteemi sõltumatuse puudumine, on valitsuse tahtlik, järeleandmatu ja süstemaatiline poliitika, mis on töötatud välja igasuguse kriitilise tegevuse mahasurumiseks kas otse või heidutava mõju kaudu; on jahmunud tõsiasjast, et selle poliitika elluviimiseks on Türgi ametivõimud valmis eirama jõhkralt ja järjekindlalt oma rahvusvahelisi ja riiklikke õiguslikke kohustusi, näiteks kohustusi, mis tulenevad Türgi kuulumisest Euroopa Nõukogusse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et üliolulist põhiõiguste ja -vabaduste valdkonda, mis on ühinemisprotsessi keskmes, ei saa lahutada ja eraldada üldistest suhetest ELiga, ning rõhutab, et Euroopa Parlamendi jaoks on see endiselt tõsine takistus, mis ei luba edasi arendada positiivset tegevuskava, mida Türgile võidakse pakkuda ja mille tingimuseks peaks olema ka rahvusvahelise õiguse ning heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö aluspõhimõtte täielik järgimine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Türgit üles täielikult rakendama kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 46, mis on tingimusteta kohustus, mis tuleneb Türgi kuulumisest Euroopa Nõukogusse ja on sätestatud Türgi põhiseaduses; mõistab resoluutselt hukka Istanbuli 13. kriminaalkohtu hiljutise otsuse, millega Osman Kavalale mõisteti pärast enam kui nelja ja poole aasta pikkust ebaõiglast, ebaseaduslikku ja õigusvastast kinnipidamist eluaegne vangistus raskendatud asjaoludel; on veendunud, et Osman Kavala mõisteti süüdi põhjendamatu süüdistuse alusel, eesmärgiga kriitilisi sõnavõtjaid Türgis vaikima sundida ja heidutada; kordab oma üleskutset Türgi ametivõimudele tegutseda kooskõlas oma rahvusvaheliste ja riiklike kohustustega ja järgida selles asjas Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikku otsust ning Osman Kavala viivitamata vabastada; mõistab hukka ja taunib jätkuvaid jõupingutusi ja katseid pikendada Osman Kavala vangistust keerukate õiguslike kõrvalehoidmise võtete abil, sealhulgas kohtuasjade toimikute liitmine ja lahutamine ning pidevad normide eiramised; on vapustatud, et kohus määras eluaegse vangistuse raskendatud asjaoludel Türgi karistusseadustiku artikli 312 alusel (katse kukutada valitsus jõu ja vägivallaga), kuigi Euroopa Inimõiguste Kohus on oma otsustes selle süüdistuse juba sõnaselgelt tagasi lükanud; võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu ministrite komitee korduvad otsused, milles nõutakse tungivalt Osman Kavala vabastamist ja mis kulmineerusid enneolematu rikkumismenetluse algatamisega, milleks võeti 2021. aasta detsembris ja 2022. aasta veebruaris vastu vaheresolutsioonid pärast seda, kui Türgi keeldus täitmast Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikku otsust; märgib, et rikkumismenetluses rõhutatakse, et Türgi rikub rängalt kohustusi, mille ta on võtnud Euroopa Nõukogu liikme ja ELi kandidaatriigina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab veel kord teravalt hukka ja peab kahetsusväärseks, et Türgi taganes presidendi dekreediga Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioonist (Istanbuli konventsioon), mis on eriti murettekitav, arvestades naiste tapmise ja muude vägivallavormide jätkuvalt suurt arvu riigis, ning kujutab endast suurt tagasilööki jõupingutustele edendada naiste õigusi riigis; kordab oma üleskutset Türgi valitsusele tühistada see arusaamatu otsus, millega rikutakse rängalt Euroopa põhiväärtusi ja mis on osa Türgi ühinemisprotsessi hindamisest; kutsub sellega seoses Türgi ametivõime üles järgima nulltolerantsi poliitikat ning ennetama igasugust naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalda ja võitlema selle vastu, toetama vägivallaohvreid ning võtma vägivallatsejad vastutusele, rakendades seniks täielikult Türgi seadust nr 6284 perekonna kaitse ja naistevastase vägivalla ennetamise kohta ning kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohases kohtupraktikas kindlaks määratud meetmeid; on sügavalt mures Istanbuli peaprokuratuuri intellektuaalomandi- ja tööstuskuritegude büroo süüdistuse pärast, mille eesmärk on sulgeda platvorm We Will Stop Femicides (KCDP), mis on Türgi üks suurimaid ja tähtsamaid naiste õiguste rühmitusi, mis võitleb soolise vägivalla vastu, süüdistades seda avaliku kõlbluse vastu eksimises; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, kui oluline on kaitsta Türgis kogunemis- ja meeleavaldamisvabadust, mis on sätestatud riigi põhiseaduses ning on positiivne kohustus, mis tuleneb Euroopa inimõiguste konventsiooni osalisriigi staatusest; peab kahetsusväärseks tõsiseid tagasilööke kogunemis- ja meeleavaldamisvabaduses, mis on üha suurema surve all, arvestades protestide ja meeleavalduste keelamise rutiinset ja laienevat kasutamist provintside kuberneride poolt, ülemäärase jõu kasutamist rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike vastu õiguskaitseametnike üldise karistamatuse tõttu ning meeleavaldajatele terrorismiga seotud tegevuse eest esitatud süüdistuste alusel haldustrahvide määramist ja nende kohtu alla andmist; on eriti mures Vani provintsi kuberneri kehtestatud keelu pärast, mis on kehtinud Vanis üle viie aasta; taunib asjaolu, et Türgi politseijõud on avalikel meeleavaldustel sihikule võtnud ajakirjanikud, kusjuures politseijõud tuginevad oma tegevuses muu hulgas Türgi julgeoleku peadirektoraadi (EGM) juhi 2021. aasta aprilli direktiivile, millega anti Türgi politseijõududele korraldus takistada protestide ja meeleavalduste jäädvustamist ajakirjanduses ja mille hiljem peatas riiginõukogu; kordab oma nõudmist ametivõimudele loobuda süüdistustest Boğaziçi ülikooli üliõpilaste vastu, kes on vastutusele võetud rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise eest, ning rõhutab akadeemilise vabaduse ja ülikoolide autonoomia tagamise tähtsust; on sellega seoses mures hiljutise otsuse pärast tagandada ametist kolm valitud dekaani Boğaziçi ülikoolist, mille praegune rektor nimetati ametisse presidendi dekreediga 2021. aasta augustis; peab tervitatavaks Euroopa välisteenistuse 4. veebruari 2021. aasta avaldust, milles tuletatakse meelde, et COVID-19 pandeemiat ei tohi kasutada kriitiliste sõnavõtjate vaigistamiseks, ning mõistetakse hukka kõrgete ametnike vaenukõne LGBTI üliõpilaste vastu; mõistab teravalt hukka Boğaziçi ülikooli 9. geiparaadi hiljutise vägivaldse mahasurumise politsei poolt, mille käigus kasutati üliõpilaste vastu ebaseaduslikku ülemäärast jõudu ja peeti kinni paljud osalejad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et on tõsiselt mures väljendusvabadust piiravate ebaproportsionaalsete ja meelevaldsete meetmete pärast; võtab teadmiseks Türgis vangis viibivate ajakirjanike arvu jätkuva vähenemise ja ajakirjanike vastu suunatud kohtuasjades hiljuti täheldatud õigeksmõistvate kohtuotsuste arvu suurenemise üle; nõuab kõigi ajakirjanike, kirjanike, meediatöötajate ja sotsiaalmeedia kasutajate, keda peetakse ebaseaduslikult kinni üksnes oma kutsetegevuse ja kodanikuõiguste kasutamise tõttu, vabastamist ja õigeksmõistmist; väljendab rahulolu riiginõukogu hiljutiste otsuste üle, millega peatati pressikaartide eeskirja ja politsei ringkirja mõne artikli täitmine, millega keelati avalikel meeleavaldustel audiovisuaalsete salvestiste tegemine; tunneb samal ajal tõsist muret ajakirjanike, meediatöötajate ja sotsiaalmeedia kasutajate jätkuvate meelevaldsete vahistamiste pärast, ebamääraste terrorismisüüdistuste süstemaatilise kasutamise pärast, et neid vaikima sundida, sotsiaalmeedia platvormidele kehtestatud üha suuremate piirangute ja tsensuuri pärast ning tava pärast viia inimeste suhtes läbi uurimisi ja neid vastutusele võtta islami väärtuste väidetava eiramise eest; on eriti šokeeritud, kui suurel määral kuritarvitatakse Türgi karistusseadustiku artiklit 299 (presidendi solvamine), mille eest võib määrata ühe kuni nelja aasta pikkuse vanglakaristuse; peab täiesti ebaproportsionaalseks, et alates 2014. aastast, president Recep Tayyip Erdoğani ametiaja esimesest aastast, on presidendi solvamise pärast algatatud üle 160 000 juurdluse ja üle 35 500 kohtuasja ning tehtud üle 12 800 süüdimõistva otsuse; kutsub Türgi ametivõime üles muutma presidendi solvamist käsitlevat otsust kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustega ja järgima Veneetsia komisjoni soovitusi, et viia Türgi õigusaktid selles küsimuses kooskõlla Euroopa inimõiguste konventsiooniga; on eriti šokeeritud ajakirjaniku Sedef Kabaşi juhtumist, kellele Istanbuli 36. kriminaalkohus mõistis hiljuti kahe aasta ja nelja kuu pikkuse vangistuse presidendi väidetava solvamise eest telekanali TELE1 otsesaates 14. jaanuaril 2022; peab kahetsusväärseks Sedef Kabaşile, kes on kõrgete valitsusametnike avaliku jälgimise all olnud ja viibinud 49 päeva eelvangistuses, pärast 22. jaanuaril 2022. aastal südaöise haarangu käigus toimunud vahistamist osaks saanud kohtlemist, ning mõistab hukka asjaolu, et Istanbuli peaprokuratuuri koostatud süüdistusaktis nõuti tema karistamist erinevate kuritegude eest kuni 12 aasta ja 10 kuu pikkuse vangistusega; leiab, et see juhtum on selge näide artikli 299 kuritarvitamisest eesmärgiga heidutada kõiki ajakirjanikke või kodanikke, kel võiks pähe tulla kritiseerida presidenti või valitsust; väljendab muret presidendi 28. jaanuari 2022. aasta ringkirja pärast, milles käsitletakse ajakirjandus- ja ringhäälingutegevust, kuna see võib tähendada põhiõiguste ja -vabaduste ebaseaduslikku piiramist; on mures, et kõigist Euroopa Nõukogu liikmetest tehti 2021. aastal Euroopa Inimõiguste Kohtus väljendusvabaduse rikkumise küsimuses kõige rohkem otsuseid Türgi kohta, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et Türgi on endiselt nende riikide hulgas, kus ajakirjandusvabadus on kõige suurema surve all; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kinnitab, et ajakirjanike ja sõltumatu meedia jätkuv kohtu alla andmine, tsensuur ja ahistamine on Türgis endiselt murettekitav probleem, millega tuleb viivitamata tegeleda, kuna see halvendab Türgi ühiskonna demokraatlikku olemust; on lisaks mures ajakirjanike ja vastaste ründamise pärast Euroopa Liidus; kutsub Türgi raadio ja televisiooni ülemnõukogu (RTÜK) esimeest üles hoiduma ülemääraste trahvide ja ringhäälingukeeldude kehtestamisest, sest need piiravad Türgi ajakirjanike ja ringhäälinguorganisatsioonide õiguspärast väljendusvabadust; tunneb muret RTÜKi ähvarduse pärast blokeerida rahvusvahelised meediaväljaanded Deutsche Welle, Euronews ja Ameerika Hääl, kui nad ei taotle ringhäälingulitsentse, mis võimaldavad järelevalveasutusel kontrollida väljaannete sisu; nõuab, et RTÜK lõpetaks diskrimineerivate karistusmeetmete kohaldamise sõltumatute ringhäälinguorganisatsioonide vastu; peab kahetsusväärseks, et valitsus kasutab oma mõjuvõimu suurendamiseks üha rohkem majandust, sealhulgas avaliku sektori vahendite (reklaam, riigihanked) läbipaistmatu jaotamise kaudu, mis võimaldab peaaegu täielikku kontrolli massimeedia üle; tunneb muret riikliku propaganda pärast, mida levitatakse riikliku ja valitsusmeelse meedia kaudu; kutsub ajakirjandusreklaami ameti (BİK) juhti üles tagama, et avaliku reklaami keeldu ei kasutataks sõltumatu meediakajastuse summutamiseks, nagu juhtus päevalehega Evrensel, mis on Türgi ajakirjanduse ajaloo negatiivne rekord; kutsub Türgi presidendi kommunikatsioonidirektorit üles tagama pressikaarditaotluste õigeaegse menetlemise ning lõpetama ajakirjanike vastu kriminaalsüüdistuste esitamise ja vaenuliku retoorika kasutamise; kutsub Türgi Suurt Rahvuskogu üles võtma järelmeetmeid seoses Türgi konstitutsioonikohtu 2022. aasta jaanuari otsusega, milles paluti sõnastada ümber internetiseaduse artikkel 9, et kaitsta väljendus- ja ajakirjandusvabadust; on eriti mures Küprose türklasest ajakirjaniku Ali Kişmiri juhtumi pärast, kellel hiljuti keelati Türgisse sisenemine ja keda ähvardab Ankara kritiseerimise eest kohtu alla andmine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võtab teadmiseks, et Türgis võeti 2021. aastal vastu neljas ja viies õiguspakett, mis on küll samm õiges suunas, ent olemuselt on paketid tagasihoidlikud ega lahenda peamisi probleeme; kinnitab siiski, et praegused probleemid ei tulene mitte ainult probleemsetest õigusaktidest, vaid on sageli põhjustatud sellest, et puudub poliitiline tahe olemasolevaid asjakohaseid sätteid rakendada; on jätkuvalt mures õigusriigi ning kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse jätkuva nõrgenemise pärast Türgis ühes valitsuse viimastel aastatel läbi viidud kollektiivsete koondamiste heidutava mõjuga ning täitevvõimude avalike avaldustega pooleliolevate kohtuasjade kohta, mis õõnestavad kohtusüsteemi sõltumatust, erapooletust ja üldist suutlikkust pakkuda tõhusat õiguskaitset inimõiguste rikkumiste korral; märgib kahetsusega, et selle taustal ei lahenda kohtureformid neid põhimõttelisi puudusi; rõhutab, et see on äärmiselt murettekitav valdkond, kuna see on toimiva demokraatliku süsteemi nurgakivi, mis on elanikkonna teenistuses ja teenib selle huve; märgib, et 2021. aasta jaanuaris nimetati Türgi konstitutsioonikohtus ametisse kohtunik, kes oli olnud vaid 20 päeva ametis kassatsioonikohtus ja varem tegutsenud Istanbuli peaprokurörina, kus osales muu hulgas Osman Kavala, Gezi pargi meeleavaldajate ning ajakirjanike Can Dündari ja Erdem Güli vastu algatatud vastuolulistes kohtuasjades; juhib tähelepanu, et kohtusüsteemi sõltumatuse puudumise osas on peamine mureküsimus kohtunike ja prokuröride nõukogu; kordab nõudmist, et kõrvaldataks vajakajäämised selle nõukogu liikmete struktuuris ja valikuprotsessis, eesmärgiga tagada nõukogu sõltumatus ja teha lõpp selle meelevaldsetele otsustele; mõistab teravalt hukka paljude Türgi kohtunike ja prokuröride ametist tagandamise ja sunniviisilise ametist vabastamise; tuletab meelde, et iga kohtuniku ametist tagandamine ja ametisse nimetamine peaks toimuma eriti range kontrolli all, et täitevorganil ei ole lubatud sekkuda kohtusüsteemi või püüda seda mõjutada, ning et kohtuniku ametisse nimetamisel tuleb järgida sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtteid; on šokeeritud terrorismis süüdistatavaid isikuid esindavate advokaatide puhul teatatud tagakiusamismustrist, kusjuures advokaatidele esitatakse süüdistus sama kuriteo eest kui nende klientidele või sellega seotud kuriteo eest olukorras, kus see kujutab endast selget takistust õiglase kohtuliku arutamise õiguse kasutamisele ja õiguskaitse kättesaadavusele; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus tagaks advokaatide sõltumatu töö ja vabastaks kõik isikud, kes on ebaseaduslikult kinni peetud lihtsalt oma õiguslike kohustuste täitmise pärast; märgib sügava murega, et sõltumata eriolukorra ametlikust lõpetamisest 2018. aasta juulis, on selle mõju demokraatiale ja põhiõigustele jätkuvalt tugevalt tunda ning mõjutab paljusid isikuid, sealhulgas rohkem kui 152 000 riigiteenistujat, sealhulgas õpetajaid, arste, (rahu-uuringutega tegelevaid) teadlasi, juriste, kohtunikke ja prokuröre, kes vallandati meelevaldselt ja kellel keelati alaliselt kas avalikus sektoris või koguni oma ametikohal töötamine; rõhutab, et sellisel vallandamisel on vallandatavale ja tema perekonnale jätkuvalt laastav mõju, kaasa arvatud kestev sotsiaalne ja ametialane häbimärgistamine; väljendab sügavat kahtlust erioluolukorra meetmete uurimise komisjoni kui riigisisese õiguskaitsevahendi toimimise suhtes, kuna komisjon ei ole sõltumatu ega erapooletu; märgib, et meelevaldne passide tühistamine, hoolimata mõnest sellega seoses tehtud parandusest, on endiselt suur liikumisvabaduse piiramine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret, et konstitutsioonikohtule esitatakse üha rohkem põhiseaduslike õiguste rikkumisega seotud kaebusi ning et selliste rikkumiste ilmnemisel ei võeta parandusmeetmeid; võtab teadmiseks konstitutsioonikohtu esimehe hiljutised avaldused, milles ta tunnistas, et üle 73 % enam kui 66 000 kaebusest, mis saadi 2021. aastal, olid seotud õigusega õiglasele kohtumenetlusele, ja nimetas olukorda katastrofaalseks; peab küsitavaks, kas kohtu menetlusnormide muudatused, mis võimaldavad otsuste tegemist aasta võrra edasi lükata, on õiguspärased; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et Türgi ametivõimud võtsid 2021. aasta märtsis vastu uue inimõiguste tegevuskava, mis on põhimõtteliselt kiiduväärne; märgib siiski, et selles ei käsitleta mitut põhiküsimust ning et valitsuse pühendumust hinnatakse tegevuskava rakendamise ulatuse ja läbiviidud reformide järgi, et tagada selle ilma diskrimineerimiseta kohaldamine kõigi kodanike suhtes; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud suurendaksid jõupingutusi, et tõhusalt tegeleda raskes olukorras olevate kurdide, armeenlaste ja assüürlaste probleemiga ning eelkõige roma kogukonna, kes peab jätkuvalt toime tulema suhteliselt suurema vaesuse, töötuse, diskrimineerimise ja tõrjutusega, eluaseme- ja haridusprobleemidega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et rakendataks täielikult Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee vaheresolutsioone sõjaväeteenistusest veendumuste tõttu keeldumise kohta; võtab sellega seoses teadmiseks tegevuskava, mille Türgi ametiasutused esitasid ministrite komiteele, ning ergutab neid töötama välja täiendavaid meetmeid, et tagada vajalike õigusaktide abil sõjaväeteenistusest veendumuste tõttu keeldumise õiguse õiglane ja hõlbus kasutamine; tunneb muret, et alates 2017. aastal konstitutsioonikohtule esitatud esimesest veendumuste tõttu sõjaväeteenistusest keeldumist käsitlevast hagiavaldusest saadik on laekunud üha rohkem avaldusi, mis on olnud menetluses, ilma et avalduse esitajaga toimuks olulist suhtlust; nõuab tungivalt vajalike õiguslike muudatuste tegemist, et lõpetada süüdistuse esitamise ja karistamise ahel ning kõik sõjaväeteenistusest keeldujaid mõjutavad piirangud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Türgi ametivõime üles tegema mõtte-, südametunnistus- ja usuvabaduse valdkonnas positiivseid ja mõjusaid reforme, võimaldades usukogukondadel saada juriidilise isiku staatus ja õigus haridusele ning kohaldades Veneetsia komisjoni soovitusi usukogukondade staatuse kohta, kõiki asjakohaseid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja Euroopa Nõukogu resolutsioone, sealhulgas kreeka õigeusku tunnistava elanikkonna kohta Gökçeada (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) saarel; kutsub Türgi valitsust üles suurendama tehtavaid jõupingutusi, mis on muu hulgas seotud aleviitide identiteedi avaliku tunnustamisega, cemevi’de õigusliku seisundi ja rahastamisega, kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomaste otsustega kohustuslike usu- ja eetikatundide ning aleviidi pühakodade kohta; palub Türgi ametiasutustel täielikult austada kultuuri- ja usumälestiste ja -sümbolite, eelkõige UNESCO maailmapärandi hulka arvatud objektide ajaloolist ja kultuurilist olemust; võtab murega teadmiseks hiljutised arengud seoses ajaloolise Panagia Soumela kloostriga, mis on kantud UNESCO maailmapärandi esialgsesse loetellu; rõhutab vajadust kaotada vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise ja ametijärgluse piirangud, lubada uuesti avada Halki seminar, mis suleti 1971. aastal, ja kõrvaldada kõik selle korrapärast toimimist takistavad asjaolud; kordab oma üleskutset Türgile tunnistada kogu maailmas õigeusu kristlaste oikumeenilise patriarhaadi rolli, tunnustada selle juriidilise isiku staatust ja oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitli avalikku kasutamist; peab kahetsusväärseks, et mittemoslemi sihtasutuste uus valimisseadus on pärast seaduse kehtetuks tunnistamist 2013. aastal seni avaldamata, mis on tekitanud tõsiseid probleeme nende sihtasutuste nõuetekohases haldamises, kuna valimised ei saa toimuda; märgib murega, et jätkuvalt teatatakse usuvähemuste, peamiselt aleviitide, kristlaste ja juutide vastu suunatud vaenukõnest ja vaenukuritegudest ning et uurimised ei ole andnud tulemusi; nõuab, et Türgi ametivõimud võtaksid süüdlased tulemuslikult vastutusele ja kaitseksid nõuetekohaselt kõiki usuvähemusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks, et Türgi valitsus avaldab jätkuvalt haldus- ja õiguslikku survet kodanikuühiskonnale, inimõiguste kaitsjatele, advokaatidele, ajakirjanikele, akadeemilistele ringkondadele, ametiühinguliikmetele, etnilistele ja usuvähemustele ning paljudele Türgi kodanikele, ning vaba tegutsemisruumi pidevat ahenemist Türgis; mõistab hukka kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas inimõigustega tegelevate silmapaistvate valitsusväliste organisatsioonide ja meediaväljaannete meelevaldse sulgemise; kutsub Türgit üles käsitama kriitilisi sõnavõtjaid või teisitimõtlejaid, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, juriste, akadeemikuid ja ajakirjanikke kui väärtuslikke sotsiaaldialoogi panustajaid, mitte kui destabiliseerivaid jõude, võimaldama neil toimida oma ülesannete kohaselt ning oma pädevus- ja tegevusulatuse piires ning tegutseda vabalt oma kutsealal, kuna see tagab üldise tervema demokraatia ja ühiskonna; kordab oma üleskutset Türgi valitsusele vaadata läbi 2020. aasta detsembris vastu võetud massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamise seadus, millega antakse Türgi siseministeeriumile ja presidendile laialdased õigused piirata valitsusväliste organisatsioonide, äripartnerluste ning sõltumatute rühmade ja ühenduste tegevust ning mille eesmärk näib olevat kodanikuühiskonda veelgi enam raamistada, piirata ja kontrollida; tunneb muret Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku ja Parlamentaarse Assamblee tähelepanekute pärast, milles märgitakse, et inimõiguste organisatsioonid olid esimesed, keda selle seaduse kohaselt auditeeriti; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid avaldaksid Türgi valitsusele suuremat survet ning toetaksid tugevamalt inimõiguste kaitsjaid ja sõltumatut kodanikuühiskonda Türgis, sealhulgas asjakohaste rahastamisvahendite kaudu; kutsub komisjoni üles tagama ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA III) ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ asjakohastest programmidest kodanikuühiskonnale, valitsusvälistele osalejatele ja inimestevahelistele kontaktidele piisava rahastamise, et seada esikohale demokraatiat taotlevad jõupingutused, millest võiks olla abi, et panna alus poliitilisele tahtele, mida on vaja ELi ja Türgi vaheliste suhete tugevdamiseks; kutsub komisjoni üles uurima võimalust tagada kohalikele omavalitsustele rahalised vahendid vastastikust huvi pakkuvate projektide rahastamiseks; rõhutab, et IPA III raames antav rahaline abi põhineb tingimuslikkusel, mis on seotud põhimõttega „põhialused kõigepealt“, ning kordab sellega seoses oma nõudmist, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendist Türgis tehtavateks reformideks ette nähtud rahaliste vahendite väljamaksmine oleks täiesti läbipaistev ja IPA rahalisi vahendeid haldaks otse EL või tunnustatud rahvusvaheline institutsioon; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb sügavat muret riigi toetusel toimuva LGBTI kogukonna liikmete inimõiguste olukorra halvenemise pärast, eelkõige seoses füüsiliste rünnakute ja vaenukuritegudega – eriti transsooliste isikute vastu –, Pride’i festivali rongkäikude pikaajalise keelustamisega kogu riigis, kogunemis-, ühinemis- ja väljendusvabaduse piirangutega ning meedia ja veebikeskkonna tsensuuriga, samuti nõuab tungivalt, et Türgi valitsus kaitseks LGBTI kogukonna liikmetevõrdseid ja seaduspäraseid õigusi; tuletab meelde, et on vaja vastu võtta meetmed, et tagada kõigile inimestele nende vabaduste turvaline kasutamine; mõistab hukka Türgi valitsuse üha homofoobsema suhtumise ja kõrgete ametnike LGBTI kogukonna liikmete vastase vaenukõne, mille eesmärk on häbimärgistada ja kriminaliseerida LGBTI kogukonda ning mis võib anda alust vaenukuritegudele ning olla ahistamist, diskrimineerimist ja võimalikku vägivalda võimendav tegur; tuletab meelde Euroopa inimõiguste konventsioonist tulenevat Türgi kohustust võidelda LGBTI kogukonna liikmete vastase diskrimineerimise ja vägivallaga ning nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud täidaksid oma kohustusi; nõuab, et seksuaalne sättumus, sooidentiteet ja sootunnused lisataks tööõiguse diskrimineerimisvastasesse sättesse kaitstava aspektina; toob esile tava kasutada kohtumenetlusi selleks, et inimõiguste kaitsjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja juriste vaikima sundida ning pärssida eelkõige LGBTI kogukonna liikmete õiguste kaitsjate aktiivsust; tunneb muret Istanbuli, Ankara ja Diyarbakıri advokatuuri suhtes algatatud kriminaaluurimise pärast ning 2019. aastal Lähis-Ida Tehnikaülikoolis toimunud Pride’i festivali rongkäigul osalenute juhtumi pärast; peab kiiduväärseks, et viimati nimetatud õigeks mõisteti; jälgib suure murega Ankara advokatuuri juhatuse ja presidendi üle käimasolevat kohtumenetlust, milles Ankara peaprokuratuur taotleb kuni kahe aasta pikkuse vanglakaristuse määramist ametiisiku väidetava solvamise eest, mille all mõeldakse usuasjade direktoraadi (Diyanet) juhi kritiseerimist tema 14. aprilli 2020. aasta avalike homofoobsete avalduste pärast, milles väitis, et islamiusu kohaselt on homoseksuaalsus needus [...], mis levitab haigusi ja väärastab põlvkondi; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud kehtestaksid kooskõlas ELi põhiõiguste harta artikliga 21 vajalikud õiguslikud meetmed, et teha lõpp igasugusele soolise sättumuse ja sooidentiteedi alusel diskrimineerimisele; kutsub ametivõime üles viima homofoobseid ja transfoobseid vaenukuritegusid käsitlevad karistusõigusnormid kooskõlla rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni üldise poliitilise soovitusega nr 7; nõuab tungivalt, et Türgi loobuks kõikidest LGBTI üritustel rahumeelse osalemise eest esitatud süüdistustest ning tühistaks Pride’i üritustele pikka aega kehtinud keelu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb sügavat muret pidevate rünnakute pärast opositsiooniparteide, eriti Türgi Rahva Demokraatliku Partei (HDP) ja teiste, sealhulgas Vabariikliku Rahvapartei (CHP) vastu, näiteks surve avaldamine, partei tegevuse lõpetama sundimine ja parteiliikmete vangistamine, mis kõik kahjustavad demokraatliku süsteemi nõuetekohast toimimist; rõhutab, et demokraatia eelduseks on keskkond, kus erakonnad, kodanikuühiskond ja meedia saavad toimida ilma ähvarduste ja meelevaldsete piiranguteta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib suure murega, et HDP, selle valitud linnapead ja parteiorganisatsioonid, sealhulgas noorteorganisatsioonid, on olnud eriti ja pidevalt Türgi ametivõimude sihtmärgiks ja nad on kriminaliseeritud, mis on viinud olukorrani, kus rohkem kui 4 000 HDP liiget viibib praegu vanglas; mõistab jätkuvalt teravalt hukka HDP endiste kaasesimeeste Selahattin Demirtași ja Figen Yüksekdaği jätkuva kinnipidamise alates 2016. aasta novembrist ning nõuab nende viivitamatut vabastamist; peab šokeerivaks, et Türgi ametivõimud on jätnud pidevalt tähelepanuta ja kohaldamata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused, millega kohustatakse Türgit Selahattin Demirtaşt viivitamata vabastama; mõistab jõuliselt hukka tõsiasja, et Türgi kassatsioonikohtu peaprokuröri süüdistus, mille eesmärk oli lõpetada HDP tegevus ja keelustada 451 isiku, sealhulgas enamiku HDP praeguse juhtkonna liikme poliitikaelus osalemine ja mille Türgi konstitutsioonikohus kiitis 2021. aasta juunis ühehäälselt heaks, ei luba neil järgmisel viiel aastal mitte mingis poliitilises tegevuses osaleda; tuletab meelde, et konstitutsioonikohus on varem keelustanud kuus kurdimeelset erakonda; märgib tõsise murega, et HDP laialisaatmine on selle partei aastaid kestnud lammutamise viimane samm, ning kordab, et partei keelustamine on suur poliitiline viga, sest annab pöördumatu löögi pluralismi ja demokraatia põhimõtetele; rõhutab lisaks Ankara 22. kriminaalkohtu rolli Kobanî kohtuasjas 108 isiku, sealhulgas paljude HDP poliitikute vastu; juhib tähelepanu prokuröri erilisele rollile ja nõuab eelkõige selgust seoses toimikus dokumenteeritud väidetava poliitilise sekkumisega; peab ühtlasi küsitavaks seda, kuidas kohus suutis nädala jooksul ja kostjaid kuulamata läbi vaadata 3 530 leheküljelise dokumendi ja selle heaks kiita; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab muret käimasoleva kohtuasja pärast CHP aseesimehe Gökçe Gökçeni vastu kogu partei juhatuse vastu suunatud uurimise raames, mida alustati ühe brošüüri väljaandmise ja levitamise pärast; on šokeeritud, et Ankara peaprokuratuur süüdistab Gökçe Gökçeni tema vastu algatatud kolme kohtuasja käigus teda kõnesoleva brošüüri avaldamisega seoses presidendi füüsilises ründamises, mis on karistatav vähemalt viieaastase vangistusega; märgib, et kuigi Ankara 18. kriminaalkohus loobus sellest kohtuasjast, on endiselt käimas kaks kohtuasja solvamise, vaenu õhutamise ja presidendi laimamise eest; on endiselt suures mures CHP Istanbuli organisatsiooni juhi Canan Kaftancıoğlu pideva poliitilise ja kohtuliku ahistamise pärast tema vastu algatatud kasvava arvu kohtuasjade tõttu; mõistab hukka kassatsioonikohtu hiljutise otsuse jätta jõusse kolm talle määratud viiest karistusest, mille pikkus on kokku 4 aastat ja 11 kuud vangistust, ning määrata Canan Kaftancıoğlule poliitiline keeld; väljendab muret selle pärast, et Türgi Rohelise Erakonna registreerimisega on meelevaldselt venitatud, kuigi erakond esitas Türgi siseministeeriumile erakonna registreerimise taotluse selle moodustamise kuupäeval 2020. aasta septembris, kuid seni ei ole asjakohast dokumenti väljastatud; |
| --- | --- |

24.

| 25. | taunib opositsiooniliste parlamendiliikmete parlamentaarse staatuse korduvat tühistamist, mis kahjustab tõsiselt Türgi parlamendi kui demokraatliku institutsiooni mainet; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutist, 1. veebruari 2022. aasta otsust, mille kohaselt rikuti 40 HDP parlamendiliikme puutumatuse äravõtmisega 2016. aastal nende väljendus- ja kogunemisvabadust; jälgib murega HDP parlamendiliikme Diyarbakır Semra Güzeli juhtumit, keda süüdistatakse viis aastat tagasi tehtud piltide põhjal väidetavas „terroriorganisatsiooni kuulumises“ ja kelle seadusandja puutumatus võeti ära 1. märtsil 2022; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mõistab taas hukka Türgi võimude otsuse tagandada kaheldavate tõendite alusel ametist üle 150 demokraatlikult valitud linnapea ja asendada nad keskvalitsuse poolt meelevaldselt valimisteta ametisse nimetatud usaldusisikutega; taunib asjaolu, et kohe pärast viimaseid kohalikke valimisi 31. märtsil 2019 tagandas valitsus Türgi kaguosas 65-st demokraatlikult valitud HDP linnapeast ametist 48 ning asendas paljud neist oma usaldusisikutega; on kindlalt veendunud, et need ebaseaduslikud otsused õõnestavad demokraatiat kohalikul tasandil ja on otsene rünnak selle peamiste aluspõhimõtete vastu, jättes miljonid valijad ilma demokraatlikult valitud esindajatest; kutsub Türgit üles andma vallandatud linnapeadele tagasi nende ametikohad; kritiseerib teravalt Türgi valitsuse poliitilisi, seadusandlikke ja haldusmeetmeid opositsioonierakondade liikmetest linnapeade juhitud omavalitsuste tegevuse halvamiseks İstanbulis, Ankaras ja İzmiris; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks hiljutised valimisreformid, mis võeti vastu ilma erakondadevahelise konsensuseta, ning valimiskünnise alandamise 10 %-lt 7 %-le, mis on endiselt liiga kõrge; võtab murega teadmiseks muudatused häältelugemise ja apellatsioonimenetluste eest vastutavate piirkondlike valimiskomisjonide valikumenetluses, kuhu seni kuulusid kõige kõrgemad kohtunikud, kuid kuhu nüüd valitakse loosiga; kordab oma üleskutset Türgile parandada valimiste laiemat keskkonda kogu riigis kõikidel tasanditel, tagades kõigile kandidaatidele ja erakondadele vabad ja õiglased tingimused ning järgides Veneetsia komisjoni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni soovitusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnistab, et Türgil on põhjendatud julgeolekuprobleemid ja õigus võidelda terrorismiga; rõhutab, et sellest hoolimata on see midagi, mida tehes tuleb austada täiel määral õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi; kordab, et mõistab kindlalt ja üheselt hukka 2002. aastal terroristlike organisatsioonide ELi nimekirja kantud Kurdistani Töölispartei (PKK) vägivaldsed terrorirünnakud; märgib, kui oluline on, et Türgi, EL ja selle liikmesriigid teeksid terrorismi, sealhulgas Daeshi vastases võitluses tihedat koostööd; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud jätkaksid pingutusi, et arendada ELiga terrorismi-, rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastases võitluses tihedat koostööd ning viia oma terrorismi käsitlevad õigusaktid ja sellega seotud tavad kooskõlla Euroopa sätetega; võtab teadmiseks käimasolevad läbirääkimised isikuandmete vahetamist käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks Europoli ning kuritegevuse ja terrorismi vastase võitluse eest vastutavate Türgi ametiasutuste vahel; väljendab lootust, et need läbirääkimised järgivad Euroopa andmekaitse ja põhiõiguste standardeid; kutsub veel kord Türgit üles viima oma andmekaitse õigusaktid vastavusse ELi standarditega, et oleks võimalik teha koostööd Europoliga ja tugevdada rahapesu, terrorismi rahastamise ja küberkuritegevuse vastases võitluses kasutatavaid õigusnorme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et terrorismivastased sätted on ikka veel liiga laialdased ja neid kasutatakse riigis meelevaldselt inimõiguste ja kriitiliste häälte, sealhulgas ajakirjanike, aktivistide ja poliitiliste oponentide mahasurumiseks, ning toonitab, et terrorismivastaste õigusaktide kuritarvitamisega vähendavad ametivõimud selle ähvardava ohu tõsidust; märgib, et sellega seoses esineb ikka veel kadunuks jääma sundimise juhtumeid; väljendab suurt muret siseministri otsuse pärast alustada eriuurimist İstanbuli linnavalitsuses rohkem kui 550 töötaja suhtes, kes on väidetavalt seotud terroristidega, samuti taasalustatud kohtuliku ahistamise pärast, mis on suunatud väljapaistva inimõiguste valdkonna advokaadi ja Inimõiguste Ühenduse (İHD) kaasesimehe Öztürk Türkdoğani vastu, kelle üle mõisteti Ankara peaprokuratuuri süüdistuse põhjal Ankara 19. kriminaalkohtus kohut ebaseaduslikku relvastatud organisatsiooni kuulumises, kuid kes mõisteti lõpuks õigeks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on endiselt sügavalt mures kurdide olukorra pärast riigis ning Türgi kaguosas inimõiguste, väljendusvabaduse ja poliitikas osalemise kaitse valdkonnas valitseva olukorra pärast; on eriti mures arvukate teadete pärast, mille kohaselt õiguskaitseametnikud, reageerides tegelikele ja väidetavatele julgeolekuohtudele Türgi kaguosas, piinavad ja väärkohtlevad kinnipeetavaid; mõistab hukka Türgi kaguosas silmapaistvate kodanikuühiskonna osalejate ja poliitiliste oponentide suhtes rakendatud politsei kinnipidamismeetmed ning kutsub Türgit üles tagama inimõiguste kaitsjate kaitse ja turvalisuse ning alustama viivitamatult antud juhtumite sõltumatut uurimist; mõistab hukka etniliste ja usuvähemuste rõhumise, sealhulgas asjaolu, et Türgi põhiseadusega on keelatud selliste rühmade nagu kurdi kogukond keelte kasutamine emakeelena hariduses ja kõigis avaliku elu valdkondades; kordab, et tegemist on rahvusvahelise õiguse rikkumisega, mis kaitseb üksikisikute õigust määratleda oma kuulumist mõnda rahvus- või usuvähemusse ja väljendada ennast selle vähemuse tavapärases keeles; rõhutab, et usaldatavat poliitilist protsessi kurdi probleemi rahumeelseks lahendamiseks on tingimata vaja jätkata, kaasates kõik asjaosalised ja demokraatlikud jõud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mõistab jõuliselt hukka väljaspool Türgit elavate Türgi kodanike sunniviisilised väljaandmised ja inimröövid, millega rikutakse õigusriigi põhimõtteid ja peamisi inimõigusi; nõuab tungivalt, et EL tegeleks selle murettekitava tavaga nii oma liikmesriikides kui ka kandidaatriikides ja assotsieerunud riikides; on mures Türgi valitsuse katsete pärast mõjutada Türgi diasporaa liikmeid ELis, eelkõige türklaste ja nendega seotud kogukondade eestseisuse (YTB) ja usuasjadega tegeleva Türgi-islami liidu (DITIB) kaudu, mis võivad häirida ELi demokraatlikke protsesse; mõistab sellega seoses hukka Türgi valitsusmeelse meedia hiljutised vastuvõetamatud rünnakud mitmete Rootsi poliitikute, sealhulgas Euroopa Parlamendi liikme Evin Inciri vastu, mis sisaldavad väärinfot ja alusetuid süüdistusi, sealhulgas süüdistusi seotuse kohta terrorismiga; on endiselt mures selle pärast, et rassistlik paremäärmuslik liikumine Ülkü Ocakları, mida tuntakse rühmituse Hallid Hundid nime all ja mis on tihedalt seotud valitseva koalitsiooniparteiga Rahvusliku Liikumise Partei (MHP), levib mitte ainult Türgis endas, vaid ka ELi liikmesriikides; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid uuriksid võimalust keelustada selle rühmitusega seotud ühendused ELi riikides; kutsub liikmesriike üles jälgima tähelepanelikult selle organisatsiooni rassistlikku tegevust ja selle vastu võitlema, et vähendada tema mõju; kutsub Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni töörühmi üles dokumenteerima kahtlusi Türgi ELi vastu suunatud desinformatsiooni kohta, eelkõige Aafrikas, Lääne-Balkani riikides, Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, ning esitama oma järeldused Euroopa Parlamendile; väljendab muret selle pärast, et Türgis elavaid uiguure ähvardab endiselt kinnipidamise ja väljasaatmise oht teistesse riikidesse, kes võivad nad seejärel üle anda Hiinale, kus neid tõenäoliselt rängalt taga kiusatakse; kutsub Türgi ametiasutusi peatama väljaandmislepingu ratifitseerimise Hiinaga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab muret selle pärast, et Türgi keeldub rakendamast Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee soovitusi; kutsub Türgit üles järgima piinamise suhtes täisleppimatuse poliitikat ning uurima nõuetekohaselt pidevaid ja usaldusväärseid teateid piinamise, väärkohtlemise ja ebainimliku või alandava kohtlemise kohta kinnipidamise, ülekuulamise või vahistamise ajal, et teha lõpp karistamatusele ja võtta süüdlased vastutusele; tunneb heameelt vanglaid käsitleva õigusakti muutmise üle, millega asendati „alastiolekus läbiotsimine“„põhjaliku läbiotsimisega“, ning kutsub Vanglate ja Kinnipidamiskohtade Peadirektoraadi direktorit tagama selle täieliku rakendamise, „austades inimväärikust ja au“, nagu on sätestatud muudetud õigusaktis, sest ikka veel on saadud usaldusväärseid vihjeid sellise tava jätkumisest, sealhulgas vanglaid külastavate alaealiste puhul; väljendab sügavat muret Türgi ülerahvastatud vanglates valitseva hügieeni- ja sanitaarolukorra pärast, mis suurendab vangidele COVID-19 pandeemiaga seotud surmaohtu; on sügavalt mures ka vangide ravi saamise ja külastusõigusele kehtestatud meelevaldsete piirangute pärast; rõhutab, et Türgi inimõiguste ühenduse (IHD) andmetel on praegu 1 605 haiget vangi, kellest 604 on raskelt haiged; mõistab hukka endise parlamendiliikme Aysel Tuğluki jätkuva vangistuse, vaatamata tema raskele tervislikule seisundile, mida kinnitasid meditsiiniaruanded, mille riiklik kohtumeditsiini nõukogu (ATK) hiljem kõrvale heitis; nõuab tungivalt Aysel Tuğluki viivitamatut vabastamist; on šokeeritud rasedate ja äsja sünnitanud naiste vahistamise teadetest ning kutsub Türgit üles neid vabastama ja lõpetama naiste vahistamise vahetult enne või kohe pärast sünnitust; on mures HDPsse kuuluva parlamendiliikme Ömer Faruk Gergerlioğlu ahistamise pärast, sest teda takistati hiljuti välismaale reisida, samuti Kandıra peaprokuratuuri alustatud uurimise pärast – selle juhtumi uurimisest loobuti hiljuti – kus teda süüdistati pärast Aysel Tuğluki vabastamise nõudmist „riigi ja selle organite solvamises“, „eksperdi mõjutamises“ ning „kuritegevuse ja kurjategijate kiitmises“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on šokeeritud ombudsmani täielikust vaikimisest, vaatamata tõsisele põhiõiguste olukorrale riigis, mida on kirjeldatud eespool; kutsub Türgi peaombudsmani tagama, et tema institutsioon tooks kasu Türgi kodanikele ja tegutseks aktiivselt õiguskaitsevahendite leidmisel, nagu see on ette nähtud institutsiooni eesmärkides; peab kahetsusväärseks, et ei ombudsman ega Türgi Inimõiguste ja Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on riigi kaks peamist inimõiguste institutsiooni, ole tegevuslikult, struktuuriliselt ega rahaliselt sõltumatud; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud võtaksid asjakohaseid meetmeid, et tagada nimetatud institutsioonide vastavus Pariisi põhimõtetele ja komisjoni soovitusele võrdõiguslikkusega tegelevaid asutusi käsitlevate standardite kohta (13); peab kahetsusväärseks asjaolu, et Türgi Inimõiguste ja Võrdõiguslikkuse Instituudi mõned liikmed on näidanud oma negatiivset suhtumist peamistesse inimõigustesse, sealhulgas sooline võrdõiguslikkus, naiste õigused, LGBTIQ kogukonna liikmete õigused, ning avaldanud toetust Türgi väljaastumisele Istanbuli konventsioonist; kutsub Türgi parlamendi inimõiguste uurimiskomisjoni kasutama täiel määral oma ulatuslikke volitusi riigis toimunud inimõiguste rikkumiste uurimiseks ja süüdlaste leidmiseks ning esitama õigusaktide muutmise ettepanekuid, et tagada riigisiseste õigusaktide vastavus rahvusvahelistele inimõigustealastele konventsioonidele, millega Türgi on ühinenud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et ametiühingute vabadus ja sotsiaaldialoog on pluralistliku ühiskonna arengu ja jõukuse jaoks üliolulised; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et töö- ja ametiühinguõiguste puhul esineb pidevalt seadusandlikke puudujääke, ning rõhutab, et organiseerumisõigus, kollektiivläbirääkimiste õigus ja streigiõigus on töötajate põhiõigused; on mures ka ametühingute suure diskrimineerimise pärast tööandjate poolt ning ametühingujuhtide ja -liikmete vallandamise, ahistamise ja vangistamise pärast, mida mõne ametiühingu puhul endiselt ette tuleb; on mures ka organiseeruda üritavate töötajate süstemaatilise vallandamise pärast; kutsub Türgi ametivõime üles viima end vastavusse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhistandarditega, mida riik on kohustunud järgima, kõrvaldama takistused, mis piiravad ametiühingute õiguste kasutamist, ning kasutama tõhusalt sotsiaaldialoogi, sealhulgas COVID-19 sotsiaal-majanduslike taastamismeetmete puhul; |
| --- | --- |

34.

ELi ja Türgi laiemad suhted ning Türgi välispoliitika

| 35. | hindab kõrgelt Türgi ametivõimude selget toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele puutumatusele ning peab väga kiiduväärseks, et Türgi on Venemaa Ukraina-vastase õigustamatu invasiooni ja sõjalise agressiooni hukka mõistnud; rõhutab, et ELi ja Türgi vaheline välis- ja julgeolekupoliitiline koostöö on praegusel keerulisel ajal eluliselt oluline, ning väljendab sellega seoses heameelt Türgi selge NATOt ja ELi toetava hoiaku üle; rõhutab, et Türgi on NATO liige ja Euroopa strateegiline partner, kellega ELil on olulised ühised huvid; tunnustab Türgi otsust toetuda 1936. aasta Montreaux konventsioonile ja nõuda, et Musta mere ääres asuvate ja mitteasuvate riikide laevad ei tohi Türgi väinadest läbi sõita; tunneb lisaks heameelt Türgi jätkuva finants- ja humanitaarabi üle Ukrainale ning Türgi valitsuse avatud valmisoleku üle tegutseda konflikti osapoolte vahel vahendajana; kutsub Türgit üles ühinema ELi sanktsioonide ja piiravate meetmetega, mis on kehtestatud nende Venemaa ja Valgevene ametivõimude ja üksikisikute suhtes, kes vastutavad Ukraina-vastase ebaseadusliku agressiooni ja korduvate rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest, mis sõja algusest saadik aset on leidnud; rõhutab sellega seoses oma ootust, et Türgi väldib vastavalt oma seisukohale Venemaa Ukraina vastase agressiooni kohta Venemaa kapitali ja investeeringute turvapaigaks saamist, mis tähendaks selget ELi sanktsioonidest kõrvalehoidmist; ärgitab Türgit sulgema Venemaa lennukitele oma õhuruumi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiidab pingutusi, mida Türgi teeb, et jätkata maailma suurima pagulaste kogukonna vastuvõtmist; peab sellega seoses kiiduväärseks, et EL rahastab Türgis jätkuvalt pagulasi ja vastuvõtvaid kogukondi, ning väljendab oma kohustust säilitada see toetus ka tulevikus; palub komisjonil tagada täielik läbipaistvus ja täpsus Türgi pagulasrahastu õigusjärglaselt rahaliste vahendite eraldamisel, tagades, et need vahendid antakse eelkõige otse pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele ning et neid haldavad organisatsioonid, mis tagavad aruandekohustuse täitmise ja läbipaistvuse; toetab ELi ja Türgi vahelise pagulaste ja rändealase koostöö objektiivset hindamist ning rõhutab, kui oluline on, et mõlemad pooled täidaksid oma kohustusi, mis tulenevad ELi-Türgi 2016. aasta ühisavaldusest ning ELi-Türgi tagasivõtulepingust kõigi liikmesriikide suhtes, sealhulgas Kreeka saartelt tagasipöördujate tagasivõtmise taasalustamine, mis katkes 2020. aasta märtsis, ning vabatahtliku humanitaarpõhjustel vastuvõtmise kava aktiveerimine; rõhutab, et ELi ja Türgi avalduse rakendamine peab rajanema põhivabaduste austamisel; kiidab väga Türgi kodanikuühiskonda ja kohalikke omavalitsusi pagulaste integreerimisel tehtud äärmiselt olulise töö eest; toetab teatavate vähekaitstud rühmade paremat ja suuremat juurdepääsu kaitseteenustele; kutsub Türgi valitsust üles parandama Süüria pagulaste juurdepääsu tööturule ja võtma meetmeid Türgis sündinud Süüria laste kodakondsusetuse ohu vältimiseks; tunnistab, et Türgi on rändealase surve all, kuid on kindlalt vastu Türgi valitsuse katsetele kasutada migrante poliitikavahendina; on mures jätkuvate teadete pärast afgaanide ja teiste piiriületamise katsel kinni peetud inimeste kiire tagasitõrjumise ja meelevaldse väljasaatmise pärast Süüriasse; mõistab hukka pagulaste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja pagulaste inimõiguste rikkumise Türgis; rõhutab, et pagulaste tagasisaatmine peaks toimuma üksnes vabatahtlikkuse alusel ja turvaliselt, ning nõuab tungivalt, et Türgi tagaks rahvusvahelistele ja riiklikele organisatsioonidele parema juurdepääsu väljasaatmiskeskustele, et toimuvat jälgida ja tagasi saadetavaid abistada; märgib murega märke kasvavatest rassistlikest ja ksenofoobsetest rünnakutest välismaalaste vastu, samuti pagulasvastase narratiivi kasutamisest ja kasvavast immigratsioonivastasest meeleolust Türgi poliitikas ja ühiskonnas; märgib, et 2021. aastal registreeriti Küprosel varjupaigataotluste arvu jätkuv suurenemine, ja tuletab meelde Türgi kohustust võtta kõik vajalikud meetmed, et vältida Türgist ELi viivate uute ebaseaduslike mere- või maismaateede loomist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab oma toetust praegusele tolliliidule ja kutsub Türgit üles täitma oma kohustusi, sealhulgas kõrvaldama vaba liikumise mittetariifsed tõkked; usub, et kaubandussuhete tugevdamine tooks Türgi ja ELi kodanikele konkreetset kasu, ja toetab seetõttu komisjoni ettepanekut alustada läbirääkimisi vastastikku kasuliku tolliliidu ajakohastamise üle koos tõhusa ja mõjusa vaidluste lahendamise mehhanismiga; hoiatab siiski, et tolliliidu moderniseerimise tingimuseks peavad olema inimõiguste ja põhivabadustega seotud tingimuste kindel täitmine, rahvusvahelise õiguse austamine ja heanaaberlikud suhted, ning et tolliliidu muutmine on võimalik ainult juhul, kui Türgi rakendab Ankara lepingu lisaprotokolli täielikult, st kõikidele liikmesriikidele ning ilma piirangute ja diskrimineerimiseta; rõhutab, et mõlemad pooled peavad demokraatliku tingimuslikkuse nõuet läbirääkimiste algusest peale täielikult arvesse võtma, sest parlament ei anna ilma nendes küsimuses tehtud edusammudeta lõplikule kokkuleppele oma nõusolekut; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et viisanõude kaotamine oleks oluline samm inimestevaheliste kontaktide hõlbustamise suunas ning see oleks Türgi kodanikele, eelkõige üliõpilastele, teadlastele, ettevõtjate esindajatele ja ELi liikmesriikides peresidemeid omavatele inimestele väga oluline; kordab oma toetust viisanõudest loobumisele, kui selle eelduseks olevad tingimused on täidetud, ning ärgitab Türgi valitsust ühtlustama oma viisapoliitikat ELi omaga ja täielikult täitma viisanõudest loobumise tegevuskavas osutatud 72 kriteeriumi kõikide liikmesriikide suhtes mittediskrimineerival viisil; rõhutab, et Türgi on teinud kuue seni täitmata tingimuse täitmisel väga vähe tegelikke edusamme; märgib, et uues inimõiguste tegevuskavas on ette nähtud, et ülejäänud tingimused täidetakse kiiremini; rõhutab, et põhiõiguste ja -vabaduste tagamise küsimuses on oluliseks tingimuseks Türgi terrorismivastaste õigusaktide ja andmekaitseseaduse läbivaatamine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab kahetsusväärseks, et volinik Olivér Varhélyi tegi hiljuti komisjoni naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadis (DG NEAR) ümberkorraldusi, mille järel Türgi eest vastutav üksus integreeriti lõunanaabruse eest vastutavate üksustega; on seisukohal, et see samm, mis on väidetavalt tehtud sisekorralduse tõhususe ja sidususe nimel, on tõsine poliitiline viga, mida on teravalt kritiseerinud mitte ainult Türgi valitsus, vaid ka kõik Türgi Euroopa-meelsed osalejad; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt Türgi valitsuse otsuse üle ratifitseerida Pariisi kliimakokkulepe, tema lubaduse üle saada 2053. aastaks CO2-neutraalseks ning tema teate üle, et ta kavatseb kohanduda Euroopa rohelise kokkuleppega; on seisukohal, et Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamine on ELi ja Türgi jaoks oluline võimalus viia oma kaubandus- ja kliimapoliitika vastavusse, ning kutsub ELi sellega seoses üles Türgit kaugelevaatavate kliimakaitsemeetmete rakendamisel tihedalt koordineerima ja toetama; märgib, et ELi ametitel ja tööstusliitudel võib olla ELi ja Türgi rohepöörde alases koostöös toetav roll; kutsub Türgit üles jätkama edusamme oma õigusaktide keskkonda ja kliimameetmeid käsitlevate ELi direktiivide ja õigustikuga vastavusse viimisel; kutsub Türgi valitsust üles võtma seoses oma teadaandega järelmeetmeid ning töötama välja riikliku strateegia ja tegevuskava CO2 heite sisuliseks vähendamiseks; tunnustab keskkonnaga seotud õiguste kaitsjate tööd ja hoiatab suurte avaliku taristu projektide tõsise keskkonnamõju eest; võtab teadmiseks Istanbuli kanali ehitamise alguse eelmisel aastal ning rõhutab keskkonnakaitsjate ja keskkonnainseneride koja hoiatusi, et kanaliga ohustatakse Istanbuli habrast veevarustust ja kahjustatakse ümbritsevat ökosüsteemi, sealhulgas looduslikku tasakaalu Musta mere ja Marmara mere vahel; kutsub Türgi ametivõime üles võtma viivitamata meetmeid Marmara mere kaitsmiseks ja keelama kõik taristuprojektid, mis võiksid selle veekogu reostamist veelgi suurendada; väljendab sellega seoses heameelt Türgi valitsuse otsuse üle anda Marmara merele keskkonnakaitse eristaatus; kordab oma üleskutset, et Türgi valitsus peataks Akkuyu tuumaelektrijaama väljaehitamise plaanid ja konsulteeriks Akkuyu tuumajaama edasise arendamise üle naaberriikide valitsustega, kuna objekt asub piirkonnas, kus esineb tugevaid maavärinaid, ning kujutab endast seetõttu suurt ohtu mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunnistab, et Türgi saab viia ellu omaenda välispoliitikat kooskõlas oma huvide ja eesmärkidega, kuid eeldab, et seda poliitikat kaitstakse rahvusvahelisel õigusel põhineva diplomaatia ja dialoogi kaudu ning et kandidaatriigina ühtlustab Türgi selle üha enam ELi omaga; on seisukohal, et ELi ja Türgi vaheline välis- ja julgeolekupoliitika alane koostöö on äärmiselt oluline ning et ELi tõhusate tulevaste julgeolekustruktuuride jaoks on eriti naabruspiirkonnas vaja teha Türgiga strateegilist koostööd ja parandada kommunikatsiooni; on veendunud, et EL ja Türgi saavad teha suuremat koostööd mitmes välispoliitilises küsimuses, näiteks seoses Ukraina ja Afganistaniga; tuletab ühtlasi meelde, et EL ja NATO on rahvusvahelises julgeolekukoostöös endiselt Türgi kõige usaldusväärsemad pikaajalised partnerid, ning kutsub Türgit üles säilitama välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas poliitilist sidusust, võttes arvesse oma rolli NATO liikmena ja ELi kandidaatriigina; kutsub Türgi valitsust üles käsitlema Soome ja Rootsi NATO liikmeks astumise taotlust heauskselt, tegema konstruktiivseid jõupingutusi, et lahendada võimalikud lahendust vajavad probleemid kooskõlas ELi väärtuste ja õiguslike nõuetega ning hoiduma selles protsessis tarbetu surve avaldamisest; peab sellega seoses kahetsusväärseks asjaolu, et kõigist kandidaatriikidest on Türgi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP) kõige vähem ühtlustatud (14 %), ning kordab oma üleskutset Türgile see suundumus prioriteetse ülesandena ümber pöörata, võttes arvesse ühismeetmete suurt potentsiaali seoses erinevate probleemidega piirkonnas ja kogu maailmas; märgib sellega seoses murelikult, et Türgi välispoliitika on viimastel aastatel olnud vastuolus ELi ÜVJP prioriteetidega, sealhulgas mis puudutab Kaukaasiat, Süüriat, Liibüat ja Iraaki; |
| --- | --- |

41.

| 42. | peab kiiduväärseks Türgi ja Armeenia hiljutist lähenemist ning otsust alustada kahepoolset suhtlemist, määrata ametisse eriesindajad ja taastada riikide vahel lennuühendus; peab seda püüet väga positiivseks arenguks, millel on positiivne mõju piirkonna jõukusele ja julgeolekule; julgustab kumbagi poolt neid pingutusi jätkama, et oma suhted täielikult normaliseerida, ning nõuab, et EL toetaks seda protsessi aktiivselt; ergutab Türgit sillutama teed Türgi ja Armeenia rahvaste tõelisele leppimisele, sealhulgas Armeenia genotsiidi puudutava vaidluse lahendamisele, ning täielikult täitma oma kohustust kaitsta Armeenia ja muud kultuuripärandit; loodab, et see toob kaasa suhete üldise normaliseerumise Lõuna-Kaukaasias; peab ka kiiduväärseks, et Türgi teeb diplomaatilisi pingutusi suhete normaliseerimiseks mitme Lähis-Ida riigi ja eriti Iisraeliga; julgustab Türgit veel kord, et ta tunnistaks Armeenia genotsiidi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et vaatamata mõningatele olukorra deeskaleerumise märkidele Vahemere idaosas pärast viimast aruannet Türgi kohta, on hiljuti täheldatud uut järsku teravnemist; on täielikult teadlik asjaolust, et mis tahes positiivset dünaamikat on lihtne igal hetkel muuta, kui selle aluseks olevad probleemid jäävad lahendamata; taunib sellega seoses Türgi ametnike hiljutisi avaldusi, milles vaidlustatakse Kreeka suveräänsus mõne oma saare suhtes, kuna see on kahjulik ja kahjustab piirkonna julgeolekukeskkonda; nõuab taas tungivalt, et Türgi ja kõik sidusrühmad osaleksid heas usus vaidluste rahumeelses lahendamises ning hoiduksid mis tahes ühepoolsest tegevusest või ähvardustest; nõuab eelkõige jätkuvalt, et kõik asjaosalised osaleksid tõeliselt kollektiivselt, heas usus ning kooskõlas rahvusvaheliste reeglite ja põhimõtetega läbirääkimistes majandusvööndite ja mandrilava piiritlemise üle; mõistab sellega seoses hukka Küprose Vabariigi piiritletud majandusvööndis vaatlusi teostavate uurimislaevade ahistamise Türgi sõjalaevade poolt; mõistab ka hukka Kreeka riikliku õhuruumi rikkumise Türgi poolt, sealhulgas lennud üle asustatud alade ja territooriumi, kuna selline tegevus rikub nii ELi liikmesriikide suveräänsust kui ka suveräänseid õigusi ning on vastuolus rahvusvahelise õigusega; väljendab täielikku solidaarsust Kreekaga ja Küprose Vabariigiga; kinnitab veel kord Küprose Vabariigi õigust sõlmida oma majandusvööndi kohta kahepoolseid lepinguid ning uurida ja kasutada oma loodusvarasid täielikus kooskõlas rahvusvahelise õigusega; väljendab kahetsust, et Türgi Suure Rahvuskogu poolt 1995. aastal kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; tunneb heameelt Kreeka ja Türgi ettevalmistavate kõneluste jätkumise üle, mille eesmärk on käsitleda mandrilava ja majandusvööndi piiritlemist kooskõlas rahvusvahelise õigusega; kordab oma üleskutset, et Türgi valitsus allkirjastaks ja ratifitseeriks ÜRO mereõiguse konventsiooni, mis on Euroopa Liidu õigustiku osa; toetab Küprose Vabariigi valitsuse kutset Türgile pidada heas usus läbirääkimisi mõlema riigi ranniku merepiiride üle või pöörduda Rahvusvahelise Kohtu poole, ning kutsub Türgit üles Küprose kutset vastu võtma; väljendab heameelt Türgi panuse üle gaasivarustuskindluse tagamisse, mille käigus ühendati Anatoolia torujuhe (TANAP) valminud Aadria mere torujuhtmega (TAP); kordab oma toetust Euroopa Ülemkogu ettepanekule korraldada Vahemere idaosa käsitlev mitmepoolne konverents ning rõhutab, et roheline kokkulepe ja energiasüsteemi ümberkujundamine võivad pakkuda olulisi võimalusi koostööl põhinevate, kestlike ja kaasavate energialahenduste saavutamiseks Vahemere idaosas; nõuab, et Vahemere idaosa muudetaks rohelise kokkuleppe välismõõtme tõeliseks katalüsaatoriks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Küprose probleem on endiselt lahendamata, ning rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste resolutsioonidega kooskõlas oleval ja kokkulepitud ajakavas elluviidaval lahendusel saab olema positiivne mõju Türgi suhetele ELiga; kinnitab veel kord jõuliselt oma seisukohta, et ainus kestlik lahendus Küprose probleemile on ÜRO raamistikus leitav õiglane, terviklik ja elujõuline lahendus, sealhulgas selle välisaspektides, mis põhineb kahest kogukonnast ja kahest tsoonist koosneval föderatsioonil, millel on üks rahvusvaheline juriidiline isik, üks suveräänsus ja üks kodakondsus ja mida iseloomustab poliitiline võrdsus, nagu on ette nähtud ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomastes resolutsioonides ning mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja järgib põhimõtteid, millel liit rajaneb; taunib asjaolu, et Türgi valitsus on loobunud lahenduse kokkulepitud alusest ja ÜRO raamistikust, et kaitsta omaette kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust Küprosel; kutsub Türgit üles loobuma sellest vastuvõetamatust ettepanekust kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse kohta; kutsub lisaks Türgit üles viima oma väed Küproselt välja ja hoiduma mis tahes ühepoolsetest sammudest, mis süvendaksid saare püsivat jagunemist, ning meetmetest, mis muudaksid demograafilist tasakaalu; mõistab hukka nn majandus- ja finantsprotokolli allkirjastamise Türgi ja Küprose valitsuse kontrolli alt välja jäävate alade vahel; mõistab hukka asjaolu, et Türgi rikub endiselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 550(1984) ja 789(1992), milles kutsutakse Türgit üles viima Varosha piirkond ÜRO ajutise juhtimise all üle selle seaduslikele elanikele, toetades Varosha linna avamist üldsusele; on seisukohal, et see samm õõnestab vastastikust usaldust ja seega väljavaadet jätkata otsekõnelusi Küprose probleemile tervikliku lahenduse leidmiseks; on tõsiselt mures hiljutise uue ebaseadusliku tegevuse pärast Varosha eraldatud alal seoses ranna uue osa avamisega ning eelnimetatud majandus- ja finantsprotokolli äsjase allkirjastamise pärast, mille kaudu Türgi rahastab Varosha ülesehitamise projekte; kutsub Türgi valitsust üles pöörduma tagasi ÜRO formaadil põhineva dialoogi juurde, mis on ainus elujõuline tee leppimise suunas; nõuab tungivalt, et läbirääkimisi Küprose taasühendamise üle alustataks ÜRO peasekretäri egiidi all võimalikult kiiresti uuesti sealt, kus need 2017. aastal Crans-Montanas pooleli jäid; kordab oma üleskutset Türgile täita oma kohustus rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt Ankara lepingu lisaprotokoll kõikide liikmesriikide, kaasa arvatud Küprose Vabariigi suhtes; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Türgi ei ole oma suhete normaliseerimises Küprose Vabariigiga seni edu saavutanud; rõhutab asjaolu, et koostöö kõigi ELi liikmesriikidega, sealhulgas Küprose Vabariigiga, on sellistes valdkondades nagu justiits- ja siseküsimused ning lennundusõigus ja lennuliiklusside endiselt väga oluline; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Türgit üles andma Küprose türgi kogukonnale vajaliku ruumi, et nad saaksid tegutseda vastavalt oma saare õiguspärase kogukonna rollile, mis on Küprose Vabariigi põhiseadusega tagatud õigus; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi Küprose türgi kogukonnaga suhtlemisel, tuletades meelde, et tema koht on Euroopa Liidus; nõuab, et kõik asjaosalised oleksid kogukondade ühendamisel julgemad; rõhutab, et pärast Küprose probleemi terviklikku lahendust on vaja rakendada ELi õigustikku kogu saarel, ning toonitab ühtlasi, et Küprose Vabariik peab tegema suuremaid pingutusi, et hõlbustada Küprose türklaste koostööd ELiga; tunnustab teadmata kadunud isikutega tegeleva kahe kogukonna komitee olulist tööd ja kordab oma tunnustust selle eest, et pärast pandeemia halvimat etappi tagab Türgi sellele komiteele järk-järgult taas juurdepääsu asjaomastele kohtadele, sealhulgas sõjaväealadele; kutsub Türgit üles suurendama pingutusi, et anda oma sõjaväearhiividest olulist teavet ja ligipääs tunnistajatele suletud piirkondades; kutsub Türgit üles tegema asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Nõukoguga koostööd kultuuripärandiga kaubitsemise ja kultuuripärandi tahtliku hävitamise ennetamisel ja sellega võitlemisel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kordab oma hukkamõistu Türgi sõjalisele sekkumisele Süürias, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist ning õõnestab kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; kutsub Türgit üles lõpetama Põhja-Süüria ja Afrini ebaseaduslikku okupatsiooni ning kordab, et välisriigis toimuvat ühepoolset sõjategevust ei saa õigustada julgeolekukaalutlustega; mõistab hukka asjaolu, et Türgi ja kohalikud Süüria rühmitused rikuvad Türgi okupeeritud aladel karistamatult tsiviilisikute õigusi ja piiravad nende vabadusi; mõistab hukka Süüria pagulaste ebaseadusliku viimise Põhja-Süüriasse, et muuta Süürias peamiselt kurdi alade demograafilist profiili; mõistab hukka asjaolu, et Türgi viib jätkuvalt Süüria kodanikke ebaseaduslikult Türki, et anda nad terrorismisüüdistuste alusel kohtu alla, kusjuures see võib päädida eluaegse vanglakaristusega; mõistab hukka jätkuvad Türgi rünnakud ja jätkuva sõjalise kohaloleku Iraagi territooriumil, eelkõige rünnakud jeziidi enamusega Sinjari piirkonnas, mis takistavad 2014. aastal Daeshi eest põgenenud jeziidide ja kristlaste tagasipöördumist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub Türgit üles pühenduma jätkuvalt Liibüa konflikti rahumeelsele lahendamisele ÜRO egiidi all; märgib, et jätkuv välissekkumine Liibüas takistab tõsiselt ÜRO juhitava Berliini protsessi rakendamist; kutsub Türgit üles täielikult järgima ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud relvaembargot, tegema täielikku koostööd ELi Vahemere mereväe operatsiooniga (EUNAVFOR MED) IRINI ning võimaldama tõhusat koostööd nimetatud operatsiooni ja NATO operatsiooni Sea Guardian vahel; kordab oma hukkamõistu kahe vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamisele Türgi ja Liibüa vahel, mis käsitlevad igakülgset julgeoleku- ja sõjalist koostööd ning merepiirkondade piiritlemist, mis on omavahel seotud ja millega rikutakse selgelt nii rahvusvahelist õigust kui ka asjaomaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi; kutsub Türgit üles võtma konstruktiivsemat lähenemisviisi Somaalia stabiliseerimiseks ning suurendama sellealast poliitilist ja operatiivset koordineerimist ELiga; |
| --- | --- |

47.

ELi ja Türgi suhete tulevik

| 48. | rõhutab, et demokraatia, õigusriik ja põhiõigused peaksid jääma ELi ja Türgi suhete keskmesse mis tahes raamistikus, mis peaks rajanema kindlalt rahvusvahelise õiguse, mitmepoolsuse ja heanaaberlike suhete põhimõtetele; kinnitab veel kord, et ühinemisprotsess ja selle väärtuspõhine lähenemisviis on ELi ja Türgi suhete peamine raamistik, kuna see on endiselt kõige jõulisem vahend, mis võimaldab avaldada normatiivset survet, ning parim raamistik Türgi ühiskonna demokraatlike ja Euroopa-meelsete püüdluste säilitamiseks ning ELile lähenemise toetamiseks; märgib, et praeguses etapis ei leia Euroopa Parlament argumente, et muuta oma tingimuslikku seisukohta Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste ametliku peatamise kohta; märgib, et otsusega eirata avalikult Osman Kavala ja teistes kohtuasjades tehtud Euroopa Inimõiguste Kohtu siduvaid otsuseid on praegune Türgi valitsus teadlikult lammutanud kõik püüdlused taasavada praegustel asjaoludel ühinemisprotsess ELiga; ergutab mõlemat poolt vaatama ulatusliku kõrgetasemelise dialoogi kaudu läbi oma suhete praegune seis ja uurima ühinemisprotsessiga paralleelseid lisavõimalusi, näiteks ajakohastatud assotsieerimislepingu kaudu, et luua taas uuendatud, tasakaalustatud ja vastastikune partnerlus, mis rajaneb tugevalt demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ning põhiõigustele ja -vabadustele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et praegune ELi ja Türgi suhete olukord võib anda mitterahuldavaid tulemusi; nõuab suhete uut tasakaalustamist, tuginedes vastastikustest huvidest lähtuva koostöö kindlale alusele ning suurendades usaldust, et lahendada usalduse puudumise probleem, hoidudes samas ühepoolsetest meetmetest ja vaenu õhutavatest avaldustest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on veendunud, et EL peaks jätkama Türgiga kõigi dialoogi, ühise arusaamise ja seisukohtade lähendamise võimaluste kasutamist; kutsub Türgit üles alustama konstruktiivset ja heauskset dialoogi, sealhulgas välispoliitika küsimustes, kus Türgi ja EL on olnud vastandlikel seisukohtadel, et leida taas ühine alus ja ühine arusaam ELiga, taasalustada dialoogi ja koostööd heanaaberlike suhete valdkonnas ning taaskäivitada Türgi reformiprotsess; märgib, et ELi institutsioonide erisuguste prioriteetide tõttu, mis on sätestatud ELi ja Türgi suhteid reguleerivates kehtivates raamistikes, on väga keeruline leida tõhusat viisi edasi liikuda; mõistab hukka asjaolu, et ELis puudub Türgi suhtes pikaajaline strateegia, sidus poliitika ja järjekindel juhtimine; kutsub komisjoni presidenti, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat näitama üles tugevamat, strateegilist ja väärtustel põhinevat juhtimist koos asjakohase aruandekohustusega Euroopa Parlamendi ees; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid sõnastaksid selles küsimuses sidusa ja ühtlustatud lähenemisviisi, kuna see puudutab üht meie suurimat naabrit ja tähtsamat partnerit, sealhulgas tihedat koostööd kõigi ELi institutsioonide vahel; kutsub Euroopa välisteenistust üles intensiivistama suhetes Türgiga Atlandi-ülest dialoogi ja koostööd Joe Bideni administratsiooniga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et suhete üldise seisu parandamiseks peavad mõlemad pooled järgima lugupidavat keelekasutust, tegema pingutusi eelarvamuste ja väärarusaamade kõrvaldamiseks ning võimaldama, et teise poole maine muutuks üldsuse silmis objektiivsemaks ja terviklikumaks, parandades teineteise kohta tekkinud halvemat ettekujutust; kutsub sellega seoses komisjoni üles käivitama Türgi ühiskonna suhtes teavituspoliitikat, mille eesmärk on suurendada teadlikkust EList; rõhutab, et sõjakas, revisionistlik ja agressiivne retoorika ainult tugevdab mõlemal poolel äärmuslikke seisukohti ning vastanduv lähenemisviis on kasulik ainult neile, kes püüavad Türgit ja ELi üksteisest eemaldada; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et Türgi lõimitaks veelgi tihedamalt ELi tulevikku suunatud pikaajalistesse poliitilistesse tegevuskavadesse, mis käsitlevad olulist rohe- ja digipööret ning tervishoidu, ning kutsub komisjoni üles avatult kaaluma, milliseid muid poliitikavaldkondi võiks mõlemale poolele huvipakkuvaks pidada, et Türgit veelgi rohkem ELi väärtusahelatesse lõimida; tunneb heameelt Türgi ühiskonna jätkuva aktiivse osalemise üle ELi programmides, eelkõige hariduse, innovatsiooni, noorte ja spordi valdkonnas, mis tugevdavad inimestevahelisi partnerlusi ning aitavad rohe- ja digipööret ELi ja Türgi vahel sünkroniseerida; väljendab sellega seoses heameelt lepingute üle, millega Türgile antakse aastateks 2021–2027 programmidega „Euroopa horisont“ ja „Erasmus+“ ning Euroopa solidaarsuskorpusega assotsieerunud staatus; võtab teadmiseks, et komisjon on loonud Türgi investeerimisplatvormi; nõuab, et see platvorm oleks täielikult kooskõlas ELi poliitiliste prioriteetide ja tingimustega hiljuti loodud Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ (EFSD+) raames, et teha kindlaks ja koordineerida Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutuste vahel asjakohaseid investeerimisvõimalusi nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, pidades silmas rohe- ja digipööret; rõhutab, et Euroopa Parlamendi tihe osalemine EFSD+ strateegianõukogus, mis vastutab investeeringute juhtimise ja EFSD+ investeerimissuundade loomise heakskiitmise eest, on äärmiselt oluline, et tagada selle protsessi demokraatlik järelevalve; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt selle üle, et Türgi Suur Rahvuskogu nõustus lõpuks korraldama ELi-Türgi parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumise, mis toimus 2022. aasta märtsis ja oli esimene selline kohtumine pärast 2018. aasta detsembrit; on endiselt seisukohal, et parlamentaarne dialoog on jätkuvalt ELi ja Türgi suhete oluline osa, ning väljendab lootust, et ELi-Türgi parlamentaarne ühiskomisjon jätkab uuesti nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Türgi Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile, ning palub tõlkida käesolev resolutsioon türgi keelde. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  ELT L 330, 20.9.2021, lk 1.

(2)  ELT L 134, 7.5.2014, lk 3.

(3)  ELT L 291, 12.11.2019, lk 47.

(4)  ELT L 372 I, 9.11.2020, lk 16.

(5)  ELT L 400, 12.11.2021, lk 157.

(6)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 81.

(7)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 209.

(8)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 247.

(9)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 143.

(10)  ELT C 328, 6.9.2016, lk 2.

(11)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 88.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0466.

(13)  Komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitus (EL) 2018/951 võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (ELT L 167, 4.7.2018, lk 28).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/19

---

P9_TA(2022)0223

Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI))

(2022/C 493/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotist ning eriti selle artikleid 42 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotist ning eriti selle artikleid 42 ja 43,

| — | võttes arvesse liidu 2030. ja 2050. aasta CO2-neutraalsuse eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu 2030. ja 2050. aasta CO2-neutraalsuse eesmärke,

| — | võttes arvesse 9. novembri 2020. aasta kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembri 2020. aasta kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava,

| — | võttes arvesse 5. oktoobri 2021. aasta kontseptsiooni kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobri 2021. aasta kontseptsiooni kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse ELi keskkonnakaitse ja energia optimeerimise kontseptsiooni ELi juhitavate sõjaliste operatsioonide ja missioonide jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi keskkonnakaitse ja energia optimeerimise kontseptsiooni ELi juhitavate sõjaliste operatsioonide ja missioonide jaoks,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (1), eelkõige selle põhjendust 60, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse, ja põhjendust 61, milles sätestatakse 7,5 % ja 10 % suurused iga-aastased kulutused bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu kuni 2027. aastani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (1), eelkõige selle põhjendust 60, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse, ja põhjendust 61, milles sätestatakse 7,5 % ja 10 % suurused iga-aastased kulutused bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu kuni 2027. aastani,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (2), eelkõige selle põhjendust 49, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (2), eelkõige selle põhjendust 49, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301),

| — | võttes arvesse NATO kliimamuutuste ja julgeoleku tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO kliimamuutuste ja julgeoleku tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2016. aasta juuni strateegiadokumenti „Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“ ja selle järelaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2016. aasta juuni strateegiadokumenti „Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“ ja selle järelaruandeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2020. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2020. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldusi kliima- ja energiadiplomaatia kohta – Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõtme elluviimine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldusi kliima- ja energiadiplomaatia kohta – Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõtme elluviimine,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta ning 10. mai 2021. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta ning 10. mai 2021. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta tegevusaruannet „Kaitsetööstus ja kosmos“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta tegevusaruannet „Kaitsetööstus ja kosmos“,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 21. juuni 2021. aasta uuringuraportit kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 21. juuni 2021. aasta uuringuraportit kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse NATO juhtide 2021. aasta juuni otsuseid kliima ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO juhtide 2021. aasta juuni otsuseid kliima ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Sõjalise Nõukogu kliima- ja julgeolekunõukogu 2021. aasta juuni ülemaailmset kliima- ja julgeolekuaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Sõjalise Nõukogu kliima- ja julgeolekunõukogu 2021. aasta juuni ülemaailmset kliima- ja julgeolekuaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ajavahemikuks 2016–2020 rahastatud projekti „BIOSEC“ 2021. aasta lõpparuannet „Biodiversity and Security“ (Elurikkus ja julgeolek), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ajavahemikuks 2016–2020 rahastatud projekti „BIOSEC“ 2021. aasta lõpparuannet „Biodiversity and Security“ (Elurikkus ja julgeolek),

| — | võttes arvesse ADELPHI projekti „Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment“ (Riskide ületamine: kliima- ja julgeolekuriskide ja prognooside hindamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ADELPHI projekti „Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment“ (Riskide ületamine: kliima- ja julgeolekuriskide ja prognooside hindamine),

| — | võttes arvesse ELi kaasrahastatud projekte, nagu „FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus’ in the Sahel region“ (FREXUS: julgeoleku ja kliimamuutustele vastupanuvõime parandamine ebakindlas kontekstis vee, energia ja toiduga kindlustatuse vastastikuse seotuse kaudu Saheli piirkonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kaasrahastatud projekte, nagu „FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus’ in the Sahel region“ (FREXUS: julgeoleku ja kliimamuutustele vastupanuvõime parandamine ebakindlas kontekstis vee, energia ja toiduga kindlustatuse vastastikuse seotuse kaudu Saheli piirkonnas),

| — | võttes arvesse ÜRO dokumente inimeste turvalisuse ja kaitsmise kohustuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO dokumente inimeste turvalisuse ja kaitsmise kohustuse kohta,

| — | võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja NATO koostöö kohta Atlandi-üleste suhete valdkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja NATO koostöö kohta Atlandi-üleste suhete valdkonnas (3),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni kliimadiplomaatia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni kliimadiplomaatia kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0084/2022),

| A. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu seab Euroopa julgeolekukorrale pretsendenditu väljakutse ning avaldab liidu ja selle liikmesriikide kõikidele sektoritele survet muutuda tugevamaks, vastupidavamaks ja sõltumatumaks, eelkõige kaitse, julgeoleku, küberjulgeoleku ning elutähtsa taristu, aga ka energia, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu seab Euroopa julgeolekukorrale pretsendenditu väljakutse ning avaldab liidu ja selle liikmesriikide kõikidele sektoritele survet muutuda tugevamaks, vastupidavamaks ja sõltumatumaks, eelkõige kaitse, julgeoleku, küberjulgeoleku ning elutähtsa taristu, aga ka energia, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas;

| B. | arvestades, et keskkonnategurid võivad mõjutada inimeste ja riigi julgeolekut erinevatel otsestel ja kaudsetel viisidel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keskkonnategurid võivad mõjutada inimeste ja riigi julgeolekut erinevatel otsestel ja kaudsetel viisidel;

| C. | arvestades, et kliimamuutused ja kliimaga seotud mõju, sealhulgas keskkonnaseisundi halvenemine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, metsade hävitamine, kõrbestumine, äärmuslikud ilmastikuolud, vee- ja toidunappus, õhusaaste ja loodusõnnetused soodustavad konfliktide ja kriiside teket ning ohustavad juba praegu kohalikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist julgeolekut, stabiilsust ja rahu; arvestades, et kliimamuutused, mille tulemused on juba märgatavad ja mis prognooside kohaselt hakkavad keskpikas ja pikas perspektiivis kiirenema, on muutunud riskikordajaks, kuna need võivad kaasa aidata teatud olemasolevate kriisitegurite süvenemisele, mis on üha domineerivamad (nagu majandusliku ebavõrdsuse suurenemine või tugev poliitiline rõhumine), ning kujutavad endast uut julgeolekuprobleemi, mis koos hübriid- ja küberohtudega nõuab reageerimiseks piisavaid vahendeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliimamuutused ja kliimaga seotud mõju, sealhulgas keskkonnaseisundi halvenemine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, metsade hävitamine, kõrbestumine, äärmuslikud ilmastikuolud, vee- ja toidunappus, õhusaaste ja loodusõnnetused soodustavad konfliktide ja kriiside teket ning ohustavad juba praegu kohalikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist julgeolekut, stabiilsust ja rahu; arvestades, et kliimamuutused, mille tulemused on juba märgatavad ja mis prognooside kohaselt hakkavad keskpikas ja pikas perspektiivis kiirenema, on muutunud riskikordajaks, kuna need võivad kaasa aidata teatud olemasolevate kriisitegurite süvenemisele, mis on üha domineerivamad (nagu majandusliku ebavõrdsuse suurenemine või tugev poliitiline rõhumine), ning kujutavad endast uut julgeolekuprobleemi, mis koos hübriid- ja küberohtudega nõuab reageerimiseks piisavaid vahendeid;

| D. | arvestades, et kliimamuutuste ja konfliktide vahelised seosed võivad olla keerulised ning kliimamuutuste konkreetne mõju konfliktidele on enamasti kontekstipõhine; arvestades, et on vaja toetada süstemaatilisemat ja ulatuslikumat teabevahetust ja vastastikust täiendavust kliimamuutuste ja julgeoleku vahelise seosega tegelevate teadusringkondade vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutuste ja konfliktide vahelised seosed võivad olla keerulised ning kliimamuutuste konkreetne mõju konfliktidele on enamasti kontekstipõhine; arvestades, et on vaja toetada süstemaatilisemat ja ulatuslikumat teabevahetust ja vastastikust täiendavust kliimamuutuste ja julgeoleku vahelise seosega tegelevate teadusringkondade vahel;

| E. | arvestades, et kliimamuutused on jätkuvalt rahu ja julgeoleku tegevuskava keskmes kui lõplik ohtu mitmekordistav tegur, mis süvendab olemasolevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnariske, mis võivad rahutusi õhutada ja viia vägivaldsete konfliktideni; arvestades, et keskkonna- ja kliimamuutused ning nende tagajärjed koos muude teguritega pigem süvendavad juba olemasolevaid nõrku kohti, pingeid ja riske, mitte ei vallanda ega põhjusta ise riikidevahelisi või rahvusvahelisi konflikte; arvestades, et kliimamuutused võivad mõjutada inimeste julgeolekut erinevalt, sõltuvalt nende soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest, vanusest, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust, usutunnistusest (või selle puudumisest), puudest jne; arvestades, et kliimamuutused avaldavad ebaproportsionaalselt suurt negatiivset mõju eelkõige tõrjutud rühmadele; arvestades, et kliimamuutustega seotud julgeolekuriskid mõjutavad eelkõige majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid elanikkonnarühmi ja neil on sotsiaal-majanduslik mõju; arvestades, et kliimamuutustel on negatiivne mõju kannatada saanud piirkondade kultuuri- ja looduspärandile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutused on jätkuvalt rahu ja julgeoleku tegevuskava keskmes kui lõplik ohtu mitmekordistav tegur, mis süvendab olemasolevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnariske, mis võivad rahutusi õhutada ja viia vägivaldsete konfliktideni; arvestades, et keskkonna- ja kliimamuutused ning nende tagajärjed koos muude teguritega pigem süvendavad juba olemasolevaid nõrku kohti, pingeid ja riske, mitte ei vallanda ega põhjusta ise riikidevahelisi või rahvusvahelisi konflikte; arvestades, et kliimamuutused võivad mõjutada inimeste julgeolekut erinevalt, sõltuvalt nende soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest, vanusest, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust, usutunnistusest (või selle puudumisest), puudest jne; arvestades, et kliimamuutused avaldavad ebaproportsionaalselt suurt negatiivset mõju eelkõige tõrjutud rühmadele; arvestades, et kliimamuutustega seotud julgeolekuriskid mõjutavad eelkõige majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid elanikkonnarühmi ja neil on sotsiaal-majanduslik mõju; arvestades, et kliimamuutustel on negatiivne mõju kannatada saanud piirkondade kultuuri- ja looduspärandile;

| F. | arvestades, et kliimakriis mõjutab nii inimeste kui ka riigi julgeolekut; arvestades, et kliimamuutused põimuvad mitmel viisil poliitilise, etnilise ja sotsiaal-majandusliku dünaamikaga ning on konfliktide otsene põhjus, kuna need suurendavad katastroofiohtu ja avaldavad täiendavat survet ökosüsteemidele, ohustades sellega inimeste elatusvahendeid, vee ja toiduga kindlustatust ning elutähtsaid taristuid, muu hulgas maakasutuse muutusele ja keskkonnaseisundi halvenemisele kaasaaitamise kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kliimakriis mõjutab nii inimeste kui ka riigi julgeolekut; arvestades, et kliimamuutused põimuvad mitmel viisil poliitilise, etnilise ja sotsiaal-majandusliku dünaamikaga ning on konfliktide otsene põhjus, kuna need suurendavad katastroofiohtu ja avaldavad täiendavat survet ökosüsteemidele, ohustades sellega inimeste elatusvahendeid, vee ja toiduga kindlustatust ning elutähtsaid taristuid, muu hulgas maakasutuse muutusele ja keskkonnaseisundi halvenemisele kaasaaitamise kaudu;

| G. | arvestades, et merevee taseme tõus on juba põhjustanud üleujutusi ja sooldumist, mis kujutab endast suurt julgeolekuriski ja eksistentsiaalset ohtu madalatele rannikualadele ja saartele; arvestades, et Maailmapanga 2021. aasta ajakohastatud Groundswelli aruande kohaselt võivad kliimamuutused sundida 2050. aastaks 216 miljonit inimest oma riigi piires kolima; arvestades, et aruandes märgitakse ka, et kohesed ja konkreetsed meetmed võivad märkimisväärselt vähendada kliimaga seotud rände ulatust; arvestades, et veenappusel on mitmetahuline mõju inimeste turvalisusele ja sotsiaalpoliitilisele stabiilsusele; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad veevarusid, eriti arenevates riikides, ning ülemaailmne nõudlus vee järele suureneb; arvestades, et kliimamuutused suurendavad põua ja üleujutuste ohtu; arvestades, et kliimamuutuste mõju toiduainete hinnale vähendab elatise hankimise võimalusi ning põhjustab ümberasumist, haigusi ja näljahäda, mille tulemuseks on enneolematu ulatusega ränne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et merevee taseme tõus on juba põhjustanud üleujutusi ja sooldumist, mis kujutab endast suurt julgeolekuriski ja eksistentsiaalset ohtu madalatele rannikualadele ja saartele; arvestades, et Maailmapanga 2021. aasta ajakohastatud Groundswelli aruande kohaselt võivad kliimamuutused sundida 2050. aastaks 216 miljonit inimest oma riigi piires kolima; arvestades, et aruandes märgitakse ka, et kohesed ja konkreetsed meetmed võivad märkimisväärselt vähendada kliimaga seotud rände ulatust; arvestades, et veenappusel on mitmetahuline mõju inimeste turvalisusele ja sotsiaalpoliitilisele stabiilsusele; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad veevarusid, eriti arenevates riikides, ning ülemaailmne nõudlus vee järele suureneb; arvestades, et kliimamuutused suurendavad põua ja üleujutuste ohtu; arvestades, et kliimamuutuste mõju toiduainete hinnale vähendab elatise hankimise võimalusi ning põhjustab ümberasumist, haigusi ja näljahäda, mille tulemuseks on enneolematu ulatusega ränne;

| H. | arvestades, et Saheli piirkonnas on muutuvate kliimatingimuste mõju loodusvarade kättesaadavusele koos selliste teguritega nagu rahvastiku kasv, nõrk valitsemistava ja maaomandiga seotud probleemid suurendanud konkurentsi nappide loodusvarade – eelkõige viljaka maa ja vee – pärast ning põhjustanud pingeid ja konflikte kogukondade ja elatusallikate rühmade vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Saheli piirkonnas on muutuvate kliimatingimuste mõju loodusvarade kättesaadavusele koos selliste teguritega nagu rahvastiku kasv, nõrk valitsemistava ja maaomandiga seotud probleemid suurendanud konkurentsi nappide loodusvarade – eelkõige viljaka maa ja vee – pärast ning põhjustanud pingeid ja konflikte kogukondade ja elatusallikate rühmade vahel;

| I. | arvestades, et kliimamuutused on strateegilist keskkonda struktureeriv tegur, kuna see võimendab riske ja piiranguid; arvestades, et kliimakriis on avaldanud mõju rahvusvahelisele süsteemile, kus see võib süvendada geopoliitilisi pingeid ja nihutada tasakaalu suurjõudude vahel; arvestades, et pahatahtlikud osalejad kasutavad kliimamuutustega seotud küsimusi ära, et suurendada oma mõjuvõimu või soodustada vaenutegevust; arvestades, et polaarjääkatte sulamine suurendab geopoliitilisi pingeid, eelkõige põhjapooluse ümbruses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliimamuutused on strateegilist keskkonda struktureeriv tegur, kuna see võimendab riske ja piiranguid; arvestades, et kliimakriis on avaldanud mõju rahvusvahelisele süsteemile, kus see võib süvendada geopoliitilisi pingeid ja nihutada tasakaalu suurjõudude vahel; arvestades, et pahatahtlikud osalejad kasutavad kliimamuutustega seotud küsimusi ära, et suurendada oma mõjuvõimu või soodustada vaenutegevust; arvestades, et polaarjääkatte sulamine suurendab geopoliitilisi pingeid, eelkõige põhjapooluse ümbruses;

| J. | arvestades, et USA relvajõud on kaotanud loodusõnnetuste tõttu rohkem sõjatehnikat ja taristut, kui Afganistani ja Iraagi relvastatud konfliktide tõttu kokku; arvestades, et Joe Bideni administratsioon on teinud positiivseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sealhulgas liitunud uuesti Pariisi kokkuleppega ja lisanud kliimamuutuste küsimuse oma riikliku julgeoleku strateegilistesse vahesuunistesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et USA relvajõud on kaotanud loodusõnnetuste tõttu rohkem sõjatehnikat ja taristut, kui Afganistani ja Iraagi relvastatud konfliktide tõttu kokku; arvestades, et Joe Bideni administratsioon on teinud positiivseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sealhulgas liitunud uuesti Pariisi kokkuleppega ja lisanud kliimamuutuste küsimuse oma riikliku julgeoleku strateegilistesse vahesuunistesse;

| K. | arvestades, et relvajõud on üks suurimaid fossiilkütuste tarbijaid maailmas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et relvajõud on üks suurimaid fossiilkütuste tarbijaid maailmas;

| L. | arvestades, et liidu sisemaine nafta- ja gaasitootmine väheneb pidevalt; arvestades, et liit on suurel määral ja üha enam energiast sõltuv, kuna kõik liikmesriigid on energia netoimportijad piiratud arvust kolmandatest riikidest ning energiasõltuvuse määr tõusis aastatel 2000–2019 56 %-lt 61 %-le; arvestades, et hiljutise uuringu kohaselt oli liikmesriikide sõjandussektori, sealhulgas nii riiklike relvajõudude kui ka ELis asuva sõjatehnoloogia tööstuse CO2 jalajälg 2019. aastal hinnanguliselt ligikaudu 24,8 miljonit tonni CO2 ekvivalenti; arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine ja kõrgetasemelised relvasüsteemid nõuavad juurdepääsu kriitilise tähtsusega toorainetele, mille tarneahelad tekitavad mõnel juhul kaitsetust ka Euroopa kaitsesektori spetsialiseerunud VKEde jaoks, eelkõige juhul, kui neis domineerib piiratud arv kolmandaid riike; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidu sisemaine nafta- ja gaasitootmine väheneb pidevalt; arvestades, et liit on suurel määral ja üha enam energiast sõltuv, kuna kõik liikmesriigid on energia netoimportijad piiratud arvust kolmandatest riikidest ning energiasõltuvuse määr tõusis aastatel 2000–2019 56 %-lt 61 %-le; arvestades, et hiljutise uuringu kohaselt oli liikmesriikide sõjandussektori, sealhulgas nii riiklike relvajõudude kui ka ELis asuva sõjatehnoloogia tööstuse CO2 jalajälg 2019. aastal hinnanguliselt ligikaudu 24,8 miljonit tonni CO2 ekvivalenti; arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine ja kõrgetasemelised relvasüsteemid nõuavad juurdepääsu kriitilise tähtsusega toorainetele, mille tarneahelad tekitavad mõnel juhul kaitsetust ka Euroopa kaitsesektori spetsialiseerunud VKEde jaoks, eelkõige juhul, kui neis domineerib piiratud arv kolmandaid riike;

| M. | arvestades, et Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) andmetel moodustasid transpordikütused 2016. ja 2017. aasta kohta andmed esitanud 22 liikmesriigi energiatarbimisest 52 % (riigid, mis moodustasid 96,9 % EDA liikmesriikide üldistest kaitsekulutustest); arvestades, et sama EDA uuringu kohaselt on sõjaline taristu ja hooned veel üks suur energiatarbija, kusjuures ainuüksi kütmine moodustas 2017. aastal keskmiselt 32 % liikmesriikide relvajõudude energiatarbimisest, millest 75 % tulenes naftakütustest ja maagaasist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) andmetel moodustasid transpordikütused 2016. ja 2017. aasta kohta andmed esitanud 22 liikmesriigi energiatarbimisest 52 % (riigid, mis moodustasid 96,9 % EDA liikmesriikide üldistest kaitsekulutustest); arvestades, et sama EDA uuringu kohaselt on sõjaline taristu ja hooned veel üks suur energiatarbija, kusjuures ainuüksi kütmine moodustas 2017. aastal keskmiselt 32 % liikmesriikide relvajõudude energiatarbimisest, millest 75 % tulenes naftakütustest ja maagaasist;

| N. | arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu tahavad liit ja selle liikmesriigid lõpetada fossiilkütuste impordi Venemaalt; arvestades, et Venemaa rünnaku tõttu Euroopa julgeolekukorra vastu peavad ka Euroopa relvajõud muutuma fossiilkütuste impordist sõltumatumaks, kuid samal ajal tuleb suurendada nende sõjalist jõudu ja missioonide mõjusust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu tahavad liit ja selle liikmesriigid lõpetada fossiilkütuste impordi Venemaalt; arvestades, et Venemaa rünnaku tõttu Euroopa julgeolekukorra vastu peavad ka Euroopa relvajõud muutuma fossiilkütuste impordist sõltumatumaks, kuid samal ajal tuleb suurendada nende sõjalist jõudu ja missioonide mõjusust;

| O. | arvestades, et mõned ELi liikmesriigid kasutavad oma ulatuslikke sõjaliselt määratud alasid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, näiteks hoides ära helikopterilennud pesitsusalade kohal; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõned ELi liikmesriigid kasutavad oma ulatuslikke sõjaliselt määratud alasid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, näiteks hoides ära helikopterilennud pesitsusalade kohal;

| P. | arvestades, et keskkonnakuriteod on maailmas väga sage kuritegevus ja märkimisväärne julgeolekuprobleem; arvestades, et selles küsimuses on vaja tihedamat koostööd ELi ja partnerriikide vahel, toetades riike keskkonnakuritegude vastu võitlemise suutlikkuse arendamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et keskkonnakuriteod on maailmas väga sage kuritegevus ja märkimisväärne julgeolekuprobleem; arvestades, et selles küsimuses on vaja tihedamat koostööd ELi ja partnerriikide vahel, toetades riike keskkonnakuritegude vastu võitlemise suutlikkuse arendamisel;

| Q. | arvestades, et keskkonnakuriteod on muutunud maailma suuruselt neljandaks tulutoovaks kuritegevuse sektoriks, mis kasvab kolm korda kiiremini kui maailmamajandus; arvestades, et 2016. aasta Interpoli ja ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandes hinnati keskkonnakuritegudest saadud tulu suuruseks 258 miljardit USA dollarit aastas, sealhulgas looduslike liikidega kaubitsemine, metsa- ja kalanduskuriteod, ebaseaduslik jäätmevedu ja ebaseaduslik kaevandamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et keskkonnakuriteod on muutunud maailma suuruselt neljandaks tulutoovaks kuritegevuse sektoriks, mis kasvab kolm korda kiiremini kui maailmamajandus; arvestades, et 2016. aasta Interpoli ja ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandes hinnati keskkonnakuritegudest saadud tulu suuruseks 258 miljardit USA dollarit aastas, sealhulgas looduslike liikidega kaubitsemine, metsa- ja kalanduskuriteod, ebaseaduslik jäätmevedu ja ebaseaduslik kaevandamine;

| R. | arvestades, et Interpoli, RHIPTO ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase ülemaailmse algatuse 2018. aasta aruandes leiti, et keskkonnakuriteod on enne traditsioonilist ebaseaduslikku tegevust, nagu inimröövid lunaraha ja uimastiäri eesmärgil, suurim konfliktide finantstegur ning suurim tuluallikas valitsusvälistele relvastatud rühmitustele ja terroriorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Interpoli, RHIPTO ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase ülemaailmse algatuse 2018. aasta aruandes leiti, et keskkonnakuriteod on enne traditsioonilist ebaseaduslikku tegevust, nagu inimröövid lunaraha ja uimastiäri eesmärgil, suurim konfliktide finantstegur ning suurim tuluallikas valitsusvälistele relvastatud rühmitustele ja terroriorganisatsioonidele;

| S. | arvestades, et kaitsesektorit ei ole 2015. aasta Pariisi kokkuleppes mainitud, jättes riikide valitsuste otsustada, kas lisada kaitsesektori jõupingutused kliimamuutuste leevendamiseks oma riiklikesse kohustustesse seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga; arvestades, et kõik sektorid peavad panustama heitkoguste vähendamisse ja samal ajal kliimamuutustega kohanema, et saavutada liidu CO2-neutraalsuse eesmärgid ja säilitada tegevuse tulemuslikkus; arvestades, et Prantsusmaa avaldas 2020. aasta septembris uue kaitsealase energiastrateegia koos 34 soovitusega vähendada ja optimeerida relvajõudude energiatarbimist ning suurendada energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kaitsesektorit ei ole 2015. aasta Pariisi kokkuleppes mainitud, jättes riikide valitsuste otsustada, kas lisada kaitsesektori jõupingutused kliimamuutuste leevendamiseks oma riiklikesse kohustustesse seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga; arvestades, et kõik sektorid peavad panustama heitkoguste vähendamisse ja samal ajal kliimamuutustega kohanema, et saavutada liidu CO2-neutraalsuse eesmärgid ja säilitada tegevuse tulemuslikkus; arvestades, et Prantsusmaa avaldas 2020. aasta septembris uue kaitsealase energiastrateegia koos 34 soovitusega vähendada ja optimeerida relvajõudude energiatarbimist ning suurendada energiajulgeolekut;

| T. | arvestades, et isegi väikesemahulisel tuumarelvade kasutamisel oleksid dramaatilised humanitaartagajärjed ning see mõjutaks ka kliimat väga negatiivselt (näljahädade esilekutsumise ja mitme aasta pikkuste kasvuperioodide lühendamisega); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et isegi väikesemahulisel tuumarelvade kasutamisel oleksid dramaatilised humanitaartagajärjed ning see mõjutaks ka kliimat väga negatiivselt (näljahädade esilekutsumise ja mitme aasta pikkuste kasvuperioodide lühendamisega);

| U. | arvestades, et julgeolek peab olema keskkonnaalase mõtlemise keskmes, et töötada välja kestlikud, realistlikud, kestvad ja tulemuslikud arengulahendused inimeste julgeoleku ja üleilmse stabiilsuse tagamiseks; arvestades, et seetõttu peab liidu välistegevus üha enam hõlmama kliimamuutusi ja keskkonnakaalutlusi kui suurt julgeolekuohtu ning vastavalt kohandama strateegiaid ja kontseptsioone, menetlusi, tsiviil- ja sõjalist varustust ja taristut, võimekuse arendamist, sealhulgas koolitust, ning vajaduse korral oma institutsioonilist raamistikku ja aruandlusmehhanisme; arvestades, et liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning selle vahendid peaksid otseselt aitama ennetada ja vähendada kliimakriisi negatiivset mõju julgeolekule; arvestades, et juhtimise ja rahuloome vahendite täiskoosseisus tuleb käsitleda kliima ja julgeoleku vahelist seost; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et julgeolek peab olema keskkonnaalase mõtlemise keskmes, et töötada välja kestlikud, realistlikud, kestvad ja tulemuslikud arengulahendused inimeste julgeoleku ja üleilmse stabiilsuse tagamiseks; arvestades, et seetõttu peab liidu välistegevus üha enam hõlmama kliimamuutusi ja keskkonnakaalutlusi kui suurt julgeolekuohtu ning vastavalt kohandama strateegiaid ja kontseptsioone, menetlusi, tsiviil- ja sõjalist varustust ja taristut, võimekuse arendamist, sealhulgas koolitust, ning vajaduse korral oma institutsioonilist raamistikku ja aruandlusmehhanisme; arvestades, et liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning selle vahendid peaksid otseselt aitama ennetada ja vähendada kliimakriisi negatiivset mõju julgeolekule; arvestades, et juhtimise ja rahuloome vahendite täiskoosseisus tuleb käsitleda kliima ja julgeoleku vahelist seost;

| V. | arvestades, et kliimamuutuste ja nendega seotud mõjurite julgeolekumõju tõttu tuleb kliimakaitse meetmeid, st kliimamuutuste mõju prognoosimine ja nendega kohanemine strateegilises keskkonnas ning kaitseväe missioonides, ja nende rahastamist mõista kui panust kaitsesse ja julgeolekusse; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ seitsme aasta eelarve 80 miljardi euro suurusest eelarvest kulutatakse 30 % kliimameetmete toetamiseks ning 7,5–10 % igal aastal keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kliimamuutuste ja nendega seotud mõjurite julgeolekumõju tõttu tuleb kliimakaitse meetmeid, st kliimamuutuste mõju prognoosimine ja nendega kohanemine strateegilises keskkonnas ning kaitseväe missioonides, ja nende rahastamist mõista kui panust kaitsesse ja julgeolekusse; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ seitsme aasta eelarve 80 miljardi euro suurusest eelarvest kulutatakse 30 % kliimameetmete toetamiseks ning 7,5–10 % igal aastal keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmiseks;

Strateegia ja kontseptsioon

| 1. | märgib, et ELi lepingu artikkel 21 annab asjakohase õigusliku aluse liidu välistegevuse ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohandamisele 21. sajandi peamiste probleemidega, millest kliimamuutused ja kliimamuutustel põhinevad tegurid on peamised liikumapanevad jõud; tuletab meelde, et ELi lepingu artikkel 21 nõuab liidult järgmist: „c) säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut [...]; [...] f) töötada välja meetmeid keskkonna seisundi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks; [ja] g) abistada rahvaid, riike ja piirkondi, mida tabavad loodusõnnetused või inimtegevusest tingitud õnnetused“; rõhutab tungivat vajadust kiirendada ja süvendada konfliktitundlike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise integreerimist liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse, eelkõige ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse (ÜJKP); märgib, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide peamised eesmärgid on kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 1 ja artikli 43 lõikega 1 rahuvalve, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine operatsiooni toimumiskohtades, tagades samas nende täieliku operatiivse tõhususe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud muutunud Euroopa julgeolekuolukorrast on vaja teha oma järeldused ning kiirendada sõjalise võime arendamise protsesse, samuti projekte, mille eesmärk on muuta sõjatehnoloogia fossiilkütustest sõltumatumaks, suurendades samal ajal missioonide mõjusust ja võitlusjõudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et arvestades Euroopas käimasolevat sõda, tuleb tagada pidev energiavarustus Euroopa relvajõududele, et tagada liidu territooriumi ja kodanike nõuetekohane kaitse; tunnistab, et varustuskindlus võib vajada paindlikke lühiajalisi meetmeid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | usub kindlalt, et sõjaline tegevus ja tehnoloogia peavad aitama kaasa liidu CO2-neutraalsuse eesmärkide täitmisele, et aidata kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, ilma et see kahjustaks missioonide turvalisust ja ohustaks relvajõudude operatsioonivõimet; rõhutab sellega seoses, et liidu välistegevus ja liikmesriikide relvajõud peaksid tegema jõupingutusi, et viia miinimumini oma CO2-jalajälje ja nende negatiivse mõju loodusvaradele ja bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust tugevdada ennetamist, et hoida ära ökosüsteemide muutuste ja kliimamuutuste tagajärgi, kuna need võivad suurendada survet relvajõududele või tekitada piirkondlikke pingeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et on kiiresti vaja investeerida arukatesse, integreeritud, kogu ühiskonda hõlmavatesse lahendustesse, et saavutada heitkoguste märkimisväärne vähendamine, vältida kliimamuutuste halvimaid tagajärgi ning samuti investeerida tugevalt nende riikide vastupanuvõimesse kliimamuutustele, kes seda vajavad, et vältida ebastabiilsust, konflikte ja suuri humanitaarkatastroofe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et keskkonnakaitse, võitlus kliimamuutuste ja nendega seotud mõjudega integreeritakse ja süvalaiendatakse asjakohaselt liidu välistegevusse, võttes eeskujuks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi määruse; nõuab kliimaga seotud strateegiate, poliitikavaldkondade, menetluste, meetmete ja võimekuse väljatöötamist; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et liidu kliimajulgeoleku ja kaitsepoliitika väljatöötamine hõlmaks inimeste turvalisusele keskenduva lähenemisviisi rakendamist; väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse kavatsuse üle, et ÜJKP tsiviil- ja sõjalised missioonid ning operatsioonid töötaksid välja ja lisaksid oma töösse rea meetmeid keskkonnaaspektide tulemuslikuks rakendamiseks; toetab liikmesriikide võimekuse tugevdamist, lisades keskkonnaaspektid tsiviil- ja sõjaliste missioonide koolitusprogrammidesse ning vahetades parimaid tavasid ja oskusteavet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab konkreetsete võrdlusaluste väljatöötamist, et mõõta edusamme ühelt poolt kliimamuutuste ning teiselt poolt konfliktide vaheliste seoste käsitlemisel; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles Euroopa Parlamendile kord kahe aasta vältel nende võrdlusaluste ja näitajate kasutamisel ning täitmisel tehtud edusammudest aru andma; kutsub ELi liikmesriike üles lisama välismaistesse sõjalise abi programmidesse teadmisi kliimamuutuste mõju kohta julgeolekule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui oluline on käsitleda strateegilises kompassis kliimamuutuste, julgeoleku ja kaitse vahelisi seoseid, et määrata liikmesriikide jaoks kindlaks selged eesmärgid ja konkreetsed meetmed, et tugevdada relvajõudude energiatõhusust ja kohaneda kliimamuutuste kõikehõlmava mõjuga julgeolekule keskpikas ja pikas perspektiivis, alates strateegilisest prognoosist, koolitusest ja innovatsioonist kuni võimearendamiseni ELi raamistikus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kindlusetus tuleneb paljudest omavahel seotud algpõhjustest, nagu vaesus, ebakindlus, avaliku taristu ja teenuste puudumine, väga piiratud juurdepääs põhikaupadele, hariduse puudumine, korruptsioon jne, mille hulka kuuluvad kliimamuutused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et Aafrikas, eelkõige Sahelis, süvendab kliimamuutuste ja traditsiooniliste konfliktitegurite (muu hulgas riigi läbikukkumise, avalike teenuste puudumise, julgeolekuolukorra halvenemise) koostoime vägivalla ja terrorismi probleeme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab suuremat toetust jõupingutustele, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu ja edendada kliimaneutraalseid alternatiive ELi vahetus naabruses, nimelt Lääne-Balkani riikides, idapartnerluse riikides ja lõunanaabruses, et vältida võimalikke julgeolekuprobleeme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et kliimamuutuste tõttu on Arktika viimase 50 aasta jooksul soojenenud kolm korda kiiremini kui planeet keskmiselt; rõhutab, et kliimamuutused on muutnud geopoliitilist olukorda Arktikas ning tekitab ELi jaoks geopoliitilisi probleeme; rõhutab, et Arktika on ELi jaoks strateegiliselt ja poliitiliselt oluline, ning rõhutab ELi võetud kohustust olla vastutustundlik osaleja, kes püüab saavutada piirkonna pikaajalist kestlikku ja rahumeelset arengut; rõhutab, et Arktika peab jääma rahumeelse koostöö alaks, ning nõuab meetmete võtmist, et vältida samme suurema militariseerimise suunas; tuletab meelde, et ELi riigid Soome, Rootsi ja Taani on Arktika Nõukogu liikmed; |
| --- | --- |

13.

Kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava

| 14. | tunneb kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava üle heameelt ja kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama vajaduse korral koos asjaomaste komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga kolme töövaldkonna – tegevuslik mõõde, suutlikkuse arendamine ja partnerlused – terviklikku rakendamist; nõuab, et tegevuskava läbivaatamise ajakava vaadataks uuesti läbi ja eelkõige, et üldeesmärgid vaadataks läbi palju varem kui 2030. aastal; kutsub liikmesriike üles arendama eesmärke toetavaid riiklikke struktuure; nõuab tungivalt, et kõik osalejad käsitleksid seda protsessi ühena oma prioriteetidest ning töötaksid välja ja rakendaksid algatusi kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga; rõhutab relvajõudude olulist rolli mitte ainult kliimamuutuste ja keskkonnale avalduva mõjuga kohanemisel, vaid ka nende leevendamisel, sealhulgas relvajõudude keskkonnajalajälje põhjaliku mõõtmise ja kaardistamise abil, nagu on kavandatud tegevuskavas; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teeks liikmesriikidele ettepaneku luua viivitamatute meetmete kava, mis koosneb tegevuskavas esitatud prioriteetsetest meetmetest, mida saab rakendada lühikese aja jooksul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb eelkõige heameelt tegevuskava koheste ja lühiajaliste mõjumeetmete üle aastateks 2020–2021, eelkõige leebe aruandlusprotsessi üle, mis on seotud mõõtmissuutlikkuse arendamisega, mis põhineb ÜJKP missioonide ja operatsioonide keskkonnajalajäljega – sealhulgas energia, vesi, jäätmekäitlus jne – seotud edusammude näitajatel; rõhutab vajadust koostada 2024. aastaks üksikasjalikumad hinnangud, mis võtaks arvesse saadud kogemusi ja parimaid tavasid, ning lisada rangemad nõuded asjakohastele tehnilistele erimeetmetele hangete osana, et leevendada olelusringil põhinevat lähenemisviisi, mis sisaldub 2012. aasta ELi juhitavate sõjaliste operatsioonide keskkonnakaitse ja energiatõhususe sõjalises kontseptsioonis; rõhutab vajadust lisada kliima- ja keskkonnakaalutlused süstemaatiliselt sõjatehnoloogiasse, teadusuuringutesse, hangetesse ja taristusse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb heameelt komisjoni, nõukogu ning Euroopa välisteenistuse hiljutiste algatuste üle kliimadiplomaatia, julgeoleku ja kaitse valdkonnas, eelkõige kliimadiplomaatia alase poliitika raamistiku, tegevuskava ning kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kontseptsiooni üle; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et kõik eri kontseptsioonid oleksid omavahel nõuetekohaselt seotud ja ühtlustatud ühtses ja sidusas raamistikus; rõhutab vajadust seada see prioriteediks ning kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles edusammudest 2023. aasta juuniks aru andma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei rõhutata liidu eeldatavat suurt nõudlust kulupõhise konkurentsivõimelise taastuvenergia ja alternatiivkütuste järele tulevikus, mis võib olla kasulik kõigile, kuna pakub uusi koostöö- ja dialoogifoorumeid, vastastikust majanduslikku kasu, suuremat varustuskindlust ja rahvusvahelist stabiilsust; rõhutab, et vesiniku omaduste tõttu on üks lahendusi fossiilkütuste asendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine relvajõududes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | selleks et panna alus kliimamuutuste leevendamisele, kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles esitama 2023. aasta keskpaigaks hinnang ELi välistegevuse CO2-jalajälje ja keskkonnamõju kohta; võttes arvesse hinnatud teabe tundlikkust, mille on esitanud ÜJKP missioonid ja operatsioonid, rõhutab vajadust töötada 2023. aastaks välja asjakohane metoodika kogu ELi julgeoleku- ja kaitsetegevusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste, sealhulgas tootmisest, valdusest ja demonteerimisest tulenevate heitkoguste kvantifitseerimiseks, samuti et tegeleda praegu puuduvate usaldusväärsete ja rahvusvaheliselt võrreldavate andmetega; on arvamusel, et tegevuskava tuleks kasutada selleks, et anda tõuge strateegia väljatöötamiseks ja selgete riiklike lubaduste tegemisele sõjalisest tegevusest tulenevate heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas kohustuslik sõjalisest tegevusest tulenevate heitkoguste aruandlus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile ja riikide parlamentidele, sest aruandluse ja läbipaistvuseta ei ole survet heitkoguste vähendamiseks ega vahendeid, et määrata kindlaks mis tahes lubaduste mõju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab vabatahtlike eesmärkide seadmist, et vähendada sõjaliste missioonide ja operatsioonide kasvuhoonegaaside heitkoguste mahukust ning asuda liikuma 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas, et suurendada seeläbi veelgi tegevuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb ettepaneku luua katseprojekt ÜJKP missioonide ja operatsioonide kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmiseks ja kaardistamiseks; usub, et EUFOR Althea oleks selles suhtes hea valik; |
| --- | --- |

20.

Terviklik ja järjepidev lähenemisviis

| 21. | nõuab kooskõlastatud meetmeid, et vähendada kiiresti kliimamuutuste mahtu ja ulatust, vähendades märkimisväärselt heitkoguseid, et vältida tulevikus märkimisväärseid, raskeid või katastroofilisi ülemaailmseid julgeolekutagajärgi; rõhutab vajadust muuta kõik julgeoleku elemendid, sealhulgas taristu, institutsioonid ja poliitika, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimeliseks ning kohaneda kiiresti selle mõjuga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et liidu uus naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ kajastab hästi kiire, jõulise ja ulatusliku kliimaalase välistegevuse pakilisust ja tähtsust; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ süvalaiendab kliimameetmeid ja tagab, et 30 % selle 80 miljardi euro suurusest seitsmeaastasest eelarvest toetab kliimameetmeid; kutsub komisjoni üles neid eesmärke täielikult järgima ja lisama oma arvutustesse üksnes meetmed, millel on selge kliimamõõde; väljendab heameelt asjaolu üle, et rahastamisest on välja jäetud investeeringud fossiilkütustesse ja meetmed, millel on kahjulik või märkimisväärne kahjulik mõju keskkonnale ja kliimale; tunneb suurt heameelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kliimajulgeoleku poliitika üle (vt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ määruse III lisa punkti 3.1 alapunkt d); kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks meetmed, millega püütakse saavutada terviklikke ja kaasavaid tulemusi, sidudes kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise konfliktide ennetamise ja rahuloomega; väljendab heameelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ keskkonna- ja kliimamuutuste programmi üle ning rõhutab samas vajadust kaasata keskkonnaalasesse juhtimisse, sealhulgas institutsioonide ülesehitamisse, suurem toetus ebakindlatele ja konfliktidest mõjutatud riikidele; nõuab, et kogu keskkonnaga seotud rahu tagamise potentsiaal kasutataks ära naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ rahu, stabiilsuse ja konfliktide ennetamise programmi raames; on veendunud, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ lähenemisviis kliimajulgeolekule peaks olema võrdlusaluseks kogu muule liidu välistegevusele, ja palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada, et eelkõige ÜJKP oleks selle lähenemisviisiga sünkroniseeritud; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kasutama ära olemasolevate teadusuuringute tulemusi, mis käsitlevad kliimajulgeoleku esilekerkivaid nõrku kohti, eelkõige Sahelis, Lähis-Idas ja Ida-Aafrikas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on veendunud, et kliimajulgeolek tuleks täielikult integreerida liidu konfliktide ennetamise ja kriisiohje vahenditesse, et tugevdada ebakindlate riikide ja mõjutatud elanikkonna vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust suurendada liidu strateegiliste prognooside, varajase hoiatamise, olukorrateadlikkuse ja konfliktianalüüsi võimekust, kasutades erinevatest allikatest pärit kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ja uuenduslikke meetodeid; rõhutab, et lisaks süstemaatilisele koostööle kodanikuühiskonna organisatsioonidega peaksid liidu kosmoseprogrammid, Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SatCen) ning ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), Euroopa välisteenistuse konfliktide ennetamise üksus, riiklikud uurimiskeskused, mõttekojad, riiklikud luureteenistused ja Teadusuuringute Ühiskeskus andma oma panuse ka strateegilisse prognoosimisse, rahuloomesse ning kliima- ja konfliktiuuringutesse; on veendunud, et on äärmiselt oluline, et selliseid teadmisi kasutataks tulevaste missioonide, operatsioonide ja meetmete nõuetekohaseks kavandamiseks, ning et võetaks arvesse parameetreid, mis ulatuvad muutuvatest ilmastikutingimustest kohaliku poliitilise kontekstini; tunnustab Euroopa kosmoseprogrammide, näiteks Copernicuse programmi olulist rolli kliimamuutuste mõistmisel ja kasvuhoonegaaside heitkoguste seirel; tuletab meelde, et ELi detsentraliseeritud asutustel, eelkõige SatCen, on ainulaadne võimekus koguda andmeid kliimamuutuste ja nende julgeolekualaste aspektide kohta kogu maailmas; märgib, et ELi kosmoseprogramm on samuti otsustava tähtsusega kliimamuutuste julgeolekualaste aspektidega tegelemisel; tunneb heameelt SatCeni jätkuvate jõupingutuste üle selles valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kliimajulgeoleku programmides peab olema kesksel kohal andmetel põhineva poliitika ja programmide põhimõte; on samas teadlik suurandmete ja kvantitatiivsete keskkonnastressiindeksite piirangutest konfliktide prognoosimisel, kuna nende puhul võidakse pöörata liiga vähe tähelepanu kohalikule ühiskondlikule kontekstile; tuletab meelde, et mõnes ebakindlas riigis ei ole usaldusväärsed andmed kättesaadavad, mis on tingitud ka korruptsioonist ja nõrkadest juhtimisstruktuuridest, mis juhul võidakse kasutada asendusandmeid; on veendunud, et kohaliku elanikkonna ja kodanikuühiskonna teadmistel ning algatustel on keskne roll liidu jõupingutustes tegeleda kliimamuutuste mõjuga konfliktidele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et varajane hoiatamine ja konfliktianalüüs on piisavalt seotud varajase tegevuse ja reageerimisega ning et olemas on sisukas strateegilise prognoosimise suutlikkus; väljendab sellega seoses heameelt Euroopa välisteenistuse käimasoleva umbes 60 riigi konfliktianalüüsi üle; tuletab meelde, et kliimameetmed peavad olema konfliktitundlikud, et vältida tahtmatut kahju tekitamist ja aidata võimaluse korral kaasa rahu saavutamisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et on vaja juhtumipõhist lähenemisviisi, mis hõlmaks piirkondlikke analüüse ja kohalikke algatusi, mis oleksid kohandatud konkreetse olukorraga kohapeal; rõhutab kogukondade vastupanuvõime tugevdamise tähtsust ning seda, et kohaliku omandiõiguse ja kaasavate kohalike juhtimisstruktuuride toetamine on oluline, et tagada jõupingutuste kestlikkus; rõhutab, et kaasav ja vastutustundlik lähenemisviis kohaliku elanikkonna suhtes ja tulemuslikumad keskkonnakaitse meetmed, näiteks juurdepääs elutähtsatele ressurssidele, suurendab samuti ELi vägede ja isikkoosseisu julgeolekut (missiooni julgeolekut); väljendab täielikku toetust keskkonnakaitsjatele, kes kogevad maailma mõnes osas üha suuremaid repressioone; rõhutab, et riigid, kes vähendavad keskkonnakaitsjate tegutsemisvõimet, kahjustavad paljusid inimesi, kelle oskusi oleks kõige rohkem vaja, ja selle käigus kahjustavad ELi huve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab rahvusvahelist koostööd keskkonnarändega seotud probleemide lahendamiseks, et töötada välja ühised lahendused; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu asjakohase abi pakkumisele lastele ja noortele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et keskkonnaga seotud rahuloomet tuleks tugevdada, kuna see on üks kestlikest ja õiglastest põhilahendustest kliimamuutuste tagajärgedega tegelemisel ning võib pakkuda võimalusi rahu loomiseks, edendades samal ajal dialoogi ja koostööd kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil (nt loodusvarade majandamise, maale ja veele juurdepääsu, keskkonnakaitse, katastroofiohu vähendamise, kliimapõgenike vastuvõtmise jne valdkonnas) ning pakkudes võimalusi võtta vastu ümberkujundav lähenemisviis, et tegeleda konfliktide algpõhjuste ja marginaliseerumise struktuuriliste teguritega; rõhutab vajadust suurendada konfliktieelset vahendustegevust, sealhulgas suurema rahastamise abil naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu; rõhutab vajadust tegeleda keskkonnaküsimustega kogu konfliktitsükli jooksul ning käsitleda konfliktijärgset olukorda asjakohasel viisil, kuna see võib muuta elanikkonna keskkonnaohu suhtes kaitsetumaks või põhjustada keskkonnakuritegude või laastavate nähtuste (nt metsade hävitamise) sagenemist valitsemata aladel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et liidu kliimameetmed peaksid olema kaasavad, suunatud võrdõiguslikkuse edendamisele, kohaldama ELi inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, edendama head valitsemistava ning rakendama noorte, rahu ja julgeoleku ning naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavasid kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse III tegevuskavaga; nõuab eelkõige naiste, noorte ja põlisrahvaste organisatsioonide algatuste toetamist ning neist õppimist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab samuti vajadust lähetada ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse kliimaturvalisuse eksperte, ning julgustab liikmesriike toetama neid jõupingutusi selliste ekspertide pakkumisega; teeb ettepaneku teha ELi delegatsioonidele konkreetselt ülesandeks tõhustada aruandlust maa ja loodusvarade haldamise ning sellega seotud sotsiaal-majanduslike ja poliitiliste arengute kohta; rõhutab, kui oluline on samuti teha asjaomastele ELi osalejatele ülesandeks jälgida tähelepanelikult olukorda piirkondades, mida kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine tugevalt mõjutavad, nagu Sahel, Aafrika Sarv ja Vaikse ookeani piirkond, ning töötada välja mehhanismid, mille abil jälgida, hinnata, dokumenteerida ja avalikult teavitada kliimamuutustega kohanemise ja rahuloome ühendamise kaudu tehtud jõupingutuste mõjust, saadud õppetundidest ja parimatest tavadest; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt suurema keskendumise üle kliima ja julgeoleku vahelisele seosele, NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi osalemise üle ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul Glasgow’s (COP26), ning nõuab sellega seoses ELi ja NATO konkreetset koostööd; |
| --- | --- |

32.

Tegevuse mõõtme käsitlemine

| 33. | tunnistab, et paljusid ÜJKP missioone viiakse läbi valdkondades, mida kliimamuutused tõsiselt mõjutavad, mis mitmekordistab nende missioonide probleeme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et kliimamuutused võivad põhjustada ka elanikkonna ümberasumist ja tekitada probleeme operatsiooni toimumiskohtadele; nõuab kliimamuutuste julgeolekuaspektide selget teadvustamist ja selle tunnistamist, et kliimamuutused on otsustava tähtsusega tegur, millega relvajõud peavad tegelema, mitte ainult selle mõju tõttu sõjalistele operatsioonidele, vaid ka ennetades kliimast tingitud suurenevat siserännet, mis on juba niigi suurem kui konfliktist tingitud ümberasustamine; märgib siiski, et relvajõud ei ole valmis maailma muutuva kliima julgeolekule avalduvaks mõjuks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Toetab kliimatundliku lähenemisviisi integreerimist ja usub kindlalt, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu kõik meetmed peaksid paremini kaasa aitama integreeritud lähenemisviisile kliimaga seotud julgeolekuprobleemide käsitlemisel, eelkõige Saheli ja Aafrika Sarve piirkonnas, sel viisil liikudes ka operatsioonide maksumuse vähendamise (energiatarbimise vähendamine, uute energiaallikate kasutamine) suunas, parandades samal ajal tegevuse tulemuslikkust missioonidel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu meetmed võivad aidata kaasa vastuvõtvate riikide kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele, ning rõhutab, et nende väljumisstrateegiatesse tuleks lisada nende kohaliku jalajäljega seotud positiivne pärand, ilma et see mõjutaks operatsioonide peamisi julgeoleku- ja kaitseülesandeid, missioonide elujõulisust ja tegevuse tulemuslikkust ning sõjaväelaste ja tsiviilpersonali julgeolekut; rõhutab, et operatiivse sõltuvuse vähendamine fossiilsetest kütustest toob kasu operatiivse tõhususe ja tulemuslikkuse suhtes, sealhulgas suurendab missioonipersonali ohutust, vähendades logistilisi tarneahelaid, ning tugevdab ÜJKP osaluse usaldusväärsust, pidades silmas ELi ülemaailmset juhtpositsiooni kliimaküsimustes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et kõik ÜJKP tsiviil- ja sõjalised missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu meetmed peaksid olema osa laiemast poliitilisest strateegiast, mille eesmärk on aidata kaasa inimeste julgeolekule ning püüda suurendada koha peal julgeoleku ja stabiilsuse taset; rõhutab vajadust integreerida kliimajulgeolek ja keskkonnaga seotud rahu kindlustamine julgeolekusektori reformi ning desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajakohastatud ELi kontseptsioonidesse, tugevdades asjaomaste kohalike juhtimisstruktuuride vastupanuvõimet, eelkõige seoses julgeolekuteenuste kvaliteedi, kaasavuse (eelkõige seoses naiste, noorte ja tõrjutud rühmade osalemise ja õigustega kogu nende mitmekesisuses), vastutuse ja läbipaistvusega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et praegu tuleb suurest osast kliimamuutuste mõjudest tingituna laiendada tsiviiljulgeolekumissioone, mis ei kuulu relvajõudude põhitegevuse hulka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama, et tsiviilmissioonid ja sõjalised operatsioonid oleksid oma olemuselt kliimatundlikud; rõhutab tungivat vajadust vältida olukorda, kus liidu tegevus ebakindlates kolmandates riikides aitab kaasa ressursside nappusele, elutähtsate ressursside hinnatõusule või keskkonnaseisundi halvenemisele ja reostusele; rõhutab vajadust kavandada missioonide taristu ja tarneahel, mis on kliima- ja keskkonnaoludele vastupidavad, energiaoptimeeritud ja võimalikult CO2-neutraalsed; on veendunud, et on hädavajalik investeerida ulatuslikult CO2-neutraalsete kütuste ja jõuseadmete uurimisse ja arendamisse sõjaväesõidukitele maismaal, merel ja õhus ning kasutada uut tehnoloogiat, näiteks mobiilsed päikeseenergiasüsteemid, eelkõige staatiliste funktsioonide puhul, eesmärgiga vähendada sõltuvust fossiilkütustest, tagades samal ajal parima võimaliku vastavuse tegevuse tulemuslikkuse ja keskkonnatõhususe vahel ning tekitamata uusi sõltuvusi välismaistest osalejatest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb ettepaneku koostada Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži koolitajate koolituse õppekava, et integreerida kliima- ja keskkonnaküsimused tavalisse sõjalise väljaõppe süsteemi taktikalisel ja strateegilisel tasandil; on veendunud, et sellised kursused peaksid olema kohustuslikud lähetamiseelsed koolitused ÜJKP missioonide ja operatsioonide ning ELi delegatsioonide kliimajulgeoleku nõustajatele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et taristu CO2-jalajälge saaks optimeerida, püüdes parandada energiatõhusust renoveerimise ja taastuvenergia kohandatud kasutamise suhtes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunneb heameelt moderniseerimispüüdluste üle, mis on tehtud seadmete kohandamiseks kliimamuutustest põhjustatud äärmuslike temperatuurimuutustega, ja eelkõige ökodisaini üksuste üle, mille eesmärk on tagada seadmete vastupidavus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab vajadust tugevdada ELi keskkonnaga seotud rahuloomet ja kliimaturvalisust, kaasates vahendamise, dialoogi, tsiviilelanike kaitse, konfliktide lahendamise ja lepitamisega seotud ülesandeid ja toetusmeetmeid, et leevendada nappide ressursside, näiteks põllumaa või vee pärast konkureerivate eri kogukondade vahelisi kliimast tingitud pingeid, mis tugevdavad hõlpsasti vägivaldseid relvastatud ja äärmuslike rühmitusi või muutuvad relvastatud konfliktideks või isegi riikidevahelisteks sõdadeks; rõhutab sellega seoses, et kohandatud missioonid peaksid muu hulgas keskenduma integreeritud rahuloomele, keskkonnaga seotud rahuloomele ja kliimamuutustega kohanemise meetmetele ning tsiviilkonfliktide ennetamise suutlikkuse suurendamisele; teeb ettepaneku, et kohandatud missioonid võiksid keskenduda järgmisele:






  a) | kliimast tingitud ressursside nappus, mis soodustab konflikte ja ebastabiilsust; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

kliimast tingitud ressursside nappus, mis soodustab konflikte ja ebastabiilsust;

| b) | ebakindlate riikide elutähtis taristu ja kuidas muuta see julgeoleku seisukohast vastupidavaks; |
| --- | --- |

b)

ebakindlate riikide elutähtis taristu ja kuidas muuta see julgeoleku seisukohast vastupidavaks;

| c) | bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kaitsmine konfliktitundlikul viisil, eelkõige ebakindlate ja sõdadest räsitud riikide ökosüsteemides; |
| --- | --- |

c)

bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kaitsmine konfliktitundlikul viisil, eelkõige ebakindlate ja sõdadest räsitud riikide ökosüsteemides;

Kliimamuutuste süvalaiendamine sõjalise võimekuse arendamisse

| 44. | märgib, et kogu liidu ja selle liikmesriikide kasutuses olev sõjaline võimekus ja kõik liidu kasutuses olevad sõjalised teenistused peaksid aitama kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele ja kohanema üha keerulisemate kliimatingimustega muu hulgas selleks, et tagada oma ülesannete täitmine nii kodus kui ka välismaal; on seoses kliimamuutustega kohanemisega veendunud, et liikmesriikide relvajõud peavad kiiresti kohandama oma võimeid üha keerulisemate kliimatingimustega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab, et hinnataks kliimamuutustest tingitud muutuvate ilmastikuolude ja sagedasemate äärmuslike ilmastikunähtuste mõju relvajõudude toimimise tulemuslikkusele ja sellest tuleneda võivatele suutlikkusnõuetele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et pidades silmas vajadust säilitada meie armee ambitsioonitase, ei tohiks kaitsekulutuste suurendamine tuua kaasa heitkoguste suurenemist ja et osa kaitsekulutustest tuleks suunata investeeringuteks tehnoloogiatesse ja võimekusse, mis heitkoguseid märkimisväärselt vähendavad, näiteks elektrifitseerimisse ja CO2-neutraalsete kütuste kasutamisse, rõhutades lisaks, et kliima- ja keskkonnakaalutlused on muutunud peamiseks liikumapanevaks jõuks; tuletab meelde, et ELi ja NATO sõjalised strateegid ja planeerijad on juba üle kümne aasta tegelenud küsimusega, kuidas vähendada relvajõudude CO2 jalajälge; nõuab, et EL ja NATO töötaks välja ühise metoodika, mis aitaks liitlastel mõõta sõjalisest tegevusest ja rajatistest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning võtta vastu heitkoguste vähendamise eesmärgid; tuletab meelde, et väiksemal energeetilisel jalajäljel ja väiksemal kütusenõudlusel on samuti positiivne mõju missioonide turvalisusele ja tõhususele; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Kaitseagentuuri tegevuse üle, eelkõige poliitika „Go Green“, selle kontseptsiooni „Military Green“, selle energeetika ja keskkonna töörühma, selle keskkonnaalase töörühma üle, kaitse- ja julgeolekusektori säästva energia nõuandefoorumi ja selle Euroopa kaitsesektori ringmajanduse kaasamise foorumi üle; nõuab selliste projektide kiirendamist ja laiendamist ning nende sõltumatut välishindamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et EDA on jõudnud järeldusele, et fossiilkütuste tarbimise hilisem vähendamine vähendab kulusid, heitkoguseid ja sõltuvust Euroopa-välistest allikatest ning et ohvrite arvu saab oluliselt vähendada, kuna vastaste sihtmärgiks on palju vähem kütusekonvoisid, millega vabaneb konvoide kaitsmiseks kasutatavaid ressursse, ning et üldine võimekus muutub tulemuslikumaks tänu suuremale vastupidavusele, liikuvusele ja autonoomiale; tuletab meelde, et dekarboniseeritud kütuste osakaalu suurendamine sõjaväes võib lisaks kliimaneutraalsusele aidata suurendada varustuskindlust ja strateegilist sõltumatust; rõhutab, et suur nõudlus fossiilkütuste järele ja pikad tarneteed suurendavad missioonide ja operatsioonide kulusid ning julgeolekuriski missiooniga seotud töötajate ja töövõtjate jaoks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub transpordi ja energeetika peadirektoraati, liikmesriike, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Kaitseagentuuri üles võtma vastu lähenemisviisi, mis hõlmaks asjaomaste ELi vahendite kasutamisel kavandatud väikest energia-, CO2 ja keskkonnajälge, ning korrapäraselt edusammudest aru andma; rõhutab, et kooskõlastatud ELi tasandil lähenemisviisi järgimine on eriti oluline teadus-, arendus-, moderniseerimis- või panustamis- ja jagamisalgatuste loomisel, eelkõige seoses sõjalise ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia ja võimetega; tuletab meelde, et on strateegiliselt oluline arendada kõiki tehnoloogilisi aspekte ja käsitleda kogu olelusringi kulusid koos ELi tasandil standardimise ja sertifitseerimisega, et tagada seadmete sobivus kliimakriisi tagajärgedega toimetulekuks; peab tervitatavaks asjaolu, et kaitsefond aitab kaasa kliimameetmete integreerimisele liidu poliitikavaldkondadesse ja üldise eesmärgi saavutamisele, mille kohaselt tuleks 30 % liidu eelarvest suunata kliimaeesmärkide saavutamisele, mis on ELi 2021–2027 aasta eelarves seatud eesmärk; tuletab meelde, et teadus- ja arendustegevust saab suunata lahendustele, mis parandavad tõhusust, vähendavad CO2 jalajälge ja toovad kaasa kestlikke parimaid tavasid; tunneb heameelt esimeses iga-aastases tööprogrammis ette nähtud 133 miljoni euro suuruse asjakohase investeeringu üle, kuid märgib, et see moodustab vaid 11 % EAFi aasta kogueelarvest; tuletab meelde taasterahastu „NextGenerationEU“ rolli kliimameetmetes ja kutsub liikmesriike üles kasutama riiklike majanduse elavdamise kavade vahendeid, et investeerida oma sõjalise taristu keskkonnahoidlikule majandusele üleminekusse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust suurendada investeeringuid keskkonnasäästlikkusse kaitsesse, eelkõige eraldades suurema osa ELi eelarvest rahastatavatest sõjalisest teadus- ja arendustegevusest ning kahekordsetest tehnoloogilistest uuendustest (materjalid, energia jne) CO2-neutraalsetele kütustele ja sõjalennukite, laevade ja muude sõidukite käitussüsteemidele, eelkõige seoses tulevaste suurte relvasüsteemidega (nt tulevane õhuvõitlussüsteem ja Euroopa lahingutank) ja muud ELi raamistikus väljatöötatud süsteemid; rõhutab, et selliste investeeringute kahesuguse iseloomu tõttu on neil tugev positiivne ülekanduv mõju tsiviilsektorile, eelkõige raskustes olevale tsiviillennundussektorile, kes otsib vähem energiamahukaid ja kulutõhusamaid ärimudeleid ning tehnoloogiaid; on seisukohal, et selleks, et piirata sõjavarustuse keskkonnamõju kogu selle olelusringi vältel, võiks eelistada ökodisaini kasutamist, tagades samal ajal parima võimaliku kooskõla operatsioonivõime ja keskkonnatõhususe vahel; usub, et sõjalise tehnoloogia elektrifitseerimist tuleks veelgi edendada, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi kaudu antud toetustega ulatuslikult rahastada, eelkõige relvasüsteemide, aga ka seoses eluasemete, kasarmute ja nendega seotud kütte- või jahutussüsteemidega, olgu need siis liikmesriikides või sõjaväelaagrites, kui neid lähetatakse; tuletab meelde, et kaitsevahendite ja nende kasutamise kohandamine kliimamuutustega on peamiselt liikmesriikide kohustus ning et ELil endal ei ole veel oma suutlikkust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et EL peab pidevalt jälgima ja leevendama mis tahes kaitsetust ja/või sõltuvust, mida Euroopa relvajõudude elektrifitseerimine võib tekitada, eelkõige seoses juurdepääsuga esmatähtsatele toorainetele; rõhutab, et Euroopa relvajõudude keskkonnasäästlikumaks muutmine ega digiteerimine ei tohi mingil juhul tekitada uusi nõrku kohti ega muuta olukorda Euroopa või Euroopa kodanike jaoks vähem turvaliseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab energiatõhususe kriteeriumide ja ringmajanduse põhimõtete integreerimist suutlikkuse arendamise programmidesse ja hankesuunistesse, tuginedes liikmesriikide kogemustele ja saadud õppetundidele ning Euroopa Kaitseagentuuri tegevuse raames; palub liikmesriikidel teha tööd protsesside optimeerimiseks, keskkonnasõbraliku süsteemi kavandamiseks, ehitamiseks ja kasutamiseks ringmajanduse põhimõtete alusel, eelkõige seoses operatsioonide peakorterite ja kohapealsete büroodega; nõuab Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Kaitsefondi ja alalise struktureeritud koostöö rolli tugevdamist liikmesriikide toetamisel, riikide parimate tavade levitamisel ning korrapäraste vastastikuste teabevahetuste korraldamisel keskkonnahoidliku kaitse ja kliimamuutuste leevendamise teemal; |
| --- | --- |

51.

| 52. | usub, et on aeg töötada välja uued alalise struktureeritud koostöö projektid, mille eesmärk on kehtestada energiatõhususe standardid ja võrdlusalused, luua uusi võimekusi või ühendada ja ajakohastada olemasolevaid; kutsub liikmesriike üles kaaluma, kui teostatav on alalise struktureeritud koostöö kasutamine, et luua sõjaväeinseneride korpus, kes keskenduks kliima põhjustatud loodusõnnetuste ja taristu kaitsele ebakindlates riikides; rõhutab, kui oluline on lisada korrapärased läbivaatamised, et hinnata selliste projektide edenemist ja käsitleda puudujääke võimalikult varakult; tunnustab rolli, mida etendavad ühisoperatsioonid tsiviilisikute päästmiseks loodusõnnetuste korral, näiteks Prantsuse-Madalmaade katastroofide ohjamise koolitus „Hurricane Exercice“ (Hurex) Kariibi mere piirkonnas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et ÜJKP tsiviilkokkuleppe tulevasel läbivaatamisel tuleks käsitleda kliimamuutusi ja keskkonnaseisundi halvenemist, eelkõige seoses kliima- ja keskkonnaaspektide süvalaiendamisega operatiivülesannetesse ja koolituspoliitikasse; |
| --- | --- |

53.

Rahvusvahelise koostöö suurendamine ja mitmepoolsuse tugevdamine

| 54. | tuletab meelde koostöö kui ELi juhtiva rolli nurgakivi olulist rolli kliimamuutustega tegelemisel, nagu on sätestatud tegevuskavas; kiidab heaks käimasoleva töötajate vahetuse ÜRO ja NATOga ning rõhutab vajadust tihedama koostöö järele selles valdkonnas; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni vastavaid talitusi üles jätkama dialoogi teiste partneritega, näiteks Aafrika Liidu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, Kanada ja Ameerika Ühendriikidega; rõhutab, et on vaja tegeleda ka sellega, et praegu puuduvad usaldusväärsed ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kaitsesektoris; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et kliimajulgeoleku poliitika peab keskenduma mitte ainult turbulentsi, ressursipiirangute ja prognoosimatuse kõrgema tasemega kohanemisele, vaid ka sügavama muutuse soodustamisele, mis on vajalik ökoloogilise stabiilsuse ja tasakaalu taastamiseks ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab, et kliimajulgeoleku seos lisataks ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse uue prioriteetse valdkonnana; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib NATO väljendatud eesmärki saavutada 2050. aastaks süsinikdioksiidi netoheite nulltase; rõhutab asjaolu, et 22 liikmesriiki on NATO liikmed, ja kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et heitkoguste vähendamise eesmärgid, võrdlusalused ja metoodika oleksid liikmesriikide vahel sünkroonsed, kuna nende käsutuses on vaid ühtsed jõud; usub, et NATO ja EL peaksid otsustama käsitleda kliimajulgeolekut kui koostöö ja konkreetsete meetmete uut valdkonda; nõuab konkreetsemalt kliimamuutuste ja julgeoleku lisamist ELi ja NATO 3. ühisdeklaratsiooni uue ja väga konkreetse koostöövaldkonnana; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab parlamentaarse diplomaatia olulist rolli rahvusvaheliste sidemete tugevdamisel kliimamuutuste vastu võitlemisel, sealhulgas Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töö kaudu, ning nõuab suuremat keskendumist kliimamuutuste ja julgeoleku vahelisele seosele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et kliimamuutustega seotud rahastamise puudumine on oluline takistus kliimamuutustega sisulisel tegelemisel ja kliimajulgeoleku suurendamisel; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2009. aastal lubas rahvusvaheline üldsus arengumaadele kliimameetmete rahastamiseks 100 miljardit USA dollarit, kuid seda lubadust ei olnud COP26 toimumise ajaks ikka veel täidetud; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  ELT L 170, 12.5.2021, lk 149.

(2)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(3)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 105.

(4)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 32.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/32

---

P9_TA(2022)0224

EL ning India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuprobleemid

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuprobleemide kohta (2021/2232(INI))

(2022/C 493/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/L.1, milles mõistetakse hukka Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/L.1, milles mõistetakse hukka Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioon,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/L.2 Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärgede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/L.2 Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärgede kohta,

| — | võttes arvesse ELi strateegilist kompassi, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 24. märtsil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegilist kompassi, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 24. märtsil 2022,

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni ja Hiina Rahvavabariigi 4. veebruari 2022. aasta ühisavaldust uude ajastusse jõudvate rahvusvaheliste suhete ja ülemaailmse kestliku arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni ja Hiina Rahvavabariigi 4. veebruari 2022. aasta ühisavaldust uude ajastusse jõudvate rahvusvaheliste suhete ja ülemaailmse kestliku arengu kohta,

| — | võttes arvesse India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitlevat 22. veebruari 2022. aasta ministrite foorumit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitlevat 22. veebruari 2022. aasta ministrite foorumit,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemide ja väljavaadete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemide ja väljavaadete kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 10. läbivaatamisprotsessi ettevalmistamist ning tuumarelvastuse kontrolli ja tuumadesarmeerimise võimalusi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 10. läbivaatamisprotsessi ettevalmistamist ning tuumarelvastuse kontrolli ja tuumadesarmeerimise võimalusi (5),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu liidu nimel sõlmimise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (8),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembril 2018. aastal vastu võetud seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembril 2018. aastal vastu võetud seisukohta nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (10),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi küberkaitsevõime olukorra kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi küberkaitsevõime olukorra kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. oktoobri 2021. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. oktoobri 2021. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024),

| — | võttes arvesse Prantsusmaa India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia 2021. aasta juuli ajakohastatud versiooni „The Indo-Pacific region: a priority for France“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: Prantsusmaa prioriteet), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia 2021. aasta juuli ajakohastatud versiooni „The Indo-Pacific region: a priority for France“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: Prantsusmaa prioriteet),

| — | võttes arvesse ELi ja USA 3. detsembril 2021. aastal peetud kõrgetasemelisi konsultatsioone India ja Vaikse ookeani piirkonna teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA 3. detsembril 2021. aastal peetud kõrgetasemelisi konsultatsioone India ja Vaikse ookeani piirkonna teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030),

| — | võttes arvesse Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) 25. ja 26. novembri 2021. aasta 13. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) 25. ja 26. novembri 2021. aasta 13. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 5. oktoobri 2021. aasta kontseptsiooni kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobri 2021. aasta kontseptsiooni kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitleva ELi strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitleva ELi strateegia kohta,

| — | võttes arvesse 15. septembril 2021. aastal Austraalia, Ühendkuningriigi ja USA vahel sõlmitud julgeolekulepingut (AUKUS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 2021. aastal Austraalia, Ühendkuningriigi ja USA vahel sõlmitud julgeolekulepingut (AUKUS),

| — | võttes arvesse 14. juunil 2021. aastal Brüsselis toimunud NATO tippkohtumise kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. juunil 2021. aastal Brüsselis toimunud NATO tippkohtumise kommünikeed,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta ning 10. mai 2021. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta ning 10. mai 2021. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse 8. mail 2021 ELi ja India vahel sõlmitud ühendatuspartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. mail 2021 ELi ja India vahel sõlmitud ühendatuspartnerlust,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/2188, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/2188, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (12),

| — | võttes arvesse ELi ja ASEANi ministrite 1. detsembri 2020. aasta ühisavaldust ühendatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ASEANi ministrite 1. detsembri 2020. aasta ühisavaldust ühendatuse kohta,

| — | võttes arvesse 1. aprillil 2022 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. aprillil 2022 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 24.–25. aprilli 2022. aasta visiiti Indiasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 24.–25. aprilli 2022. aasta visiiti Indiasse,

| — | võttes arvesse 12. mail 2022 toimunud ELi-Jaapani tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 2022 toimunud ELi-Jaapani tippkohtumist,

| — | võttes arvesse G7 välisministrite 14. mai 2022. aasta ühiskommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 välisministrite 14. mai 2022. aasta ühiskommünikeed,

| — | võttes arvesse Madalmaade 13. novembri 2020. aasta India ja Vaikse ookeani strateegiat „Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: Suunised Madalmaade ja ELi koostöö tugevdamiseks Aasia partneritega), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade 13. novembri 2020. aasta India ja Vaikse ookeani strateegiat „Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: Suunised Madalmaade ja ELi koostöö tugevdamiseks Aasia partneritega),

| — | võttes arvesse 9. novembri 2020. aasta kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembri 2020. aasta kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava,

| — | võttes arvesse Saksamaa föderaalvalitsuse 2020. aasta septembri poliitikasuuniseid India ja Vaikse ookeani piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa föderaalvalitsuse 2020. aasta septembri poliitikasuuniseid India ja Vaikse ookeani piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse 27. septembril 2019. aastal loodud kestliku ühendatuse ja kvaliteetse taristu partnerlust ELi ja Jaapani vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. septembril 2019. aastal loodud kestliku ühendatuse ja kvaliteetse taristu partnerlust ELi ja Jaapani vahel,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja panust 12. märtsi 2019. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisele „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja panust 12. märtsi 2019. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisele „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“,

| — | võttes arvesse ELi 5. detsembri 2018. aasta desinformatsioonivastast tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 5. detsembri 2018. aasta desinformatsioonivastast tegevuskava,

| — | võttes arvesse ELi-ASEANi ministrite 21. jaanuari 2019. aasta kohtumisel vastu võetud otsust luua ELi ja ASEANi strateegiline partnerlus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-ASEANi ministrite 21. jaanuari 2019. aasta kohtumisel vastu võetud otsust luua ELi ja ASEANi strateegiline partnerlus,

| — | võttes arvesse ELi ja Singapuri partnerlus- ja koostöölepingut, mis allkirjastati Brüsselis 19. oktoobril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Singapuri partnerlus- ja koostöölepingut, mis allkirjastati Brüsselis 19. oktoobril 2018,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“ (JOIN(2018)0031)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“ (JOIN(2018)0031)),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2018. aasta järeldusi ELi tõhusama julgeolekualase tegevuse kohta Aasias ja koos Aasia riikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2018. aasta järeldusi ELi tõhusama julgeolekualase tegevuse kohta Aasias ja koos Aasia riikidega,

| — | võttes arvesse ASEANi ja ELi tegevuskava aastateks 2018–2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi ja ELi tegevuskava aastateks 2018–2022,

| — | võttes arvesse 5. oktoobril 2016 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vahelisi suhteid ja koostööd käsitlevat partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobril 2016 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vahelisi suhteid ja koostööd käsitlevat partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse 14. aprilli 2016. aasta ühisettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (JOIN(2016)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. aprilli 2016. aasta ühisettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Austraalia vahelise raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (JOIN(2016)0008),

| — | võttes arvesse 24. juuni 2014. aasta Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juuni 2014. aasta Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 23. jaanuaril 2013. aastal sõlmitud raamlepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 23. jaanuaril 2013. aastal sõlmitud raamlepingut,

| — | võttes arvesse 14. juunil 2021. aastal Brüsselis Põhja-Atlandi Nõukogu tippkohtumisel osalenud riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. juunil 2021. aastal Brüsselis Põhja-Atlandi Nõukogu tippkohtumisel osalenud riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed,

| — | võttes arvesse Alalise Vahekohtu 12. juuli 2016. aasta otsust Lõuna-Hiina mere vahekohtumenetluse kohta (Filipiini Vabariik vs. Hiina Rahvavabariik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alalise Vahekohtu 12. juuli 2016. aasta otsust Lõuna-Hiina mere vahekohtumenetluse kohta (Filipiini Vabariik vs. Hiina Rahvavabariik),

| — | võttes arvesse 24. septembril 2021 toimunud Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani ja India poliitilistest liidritest koosneva neljapoolse julgeolekudialoogi esimest füüsilist tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. septembril 2021 toimunud Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Jaapani ja India poliitilistest liidritest koosneva neljapoolse julgeolekudialoogi esimest füüsilist tippkohtumist,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0085/2022),

| A. | arvestades, et EL määratleb India ja Vaikse ookeani piirkonnana ala, mis ulatub Aafrika idarannikust Vaikse ookeani saareriikideni; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond on mitmekesine piirkond, kus elab 60 % maailma elanikkonnast, kus asub seitse G20 liikmesriiki ja mis on ülemaailmse rahvusvahelise korra oluline osaleja ning ELi üha olulisemate poliitiliste, kaubandus- ja julgeolekupartnerite asukoht; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL määratleb India ja Vaikse ookeani piirkonnana ala, mis ulatub Aafrika idarannikust Vaikse ookeani saareriikideni; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond on mitmekesine piirkond, kus elab 60 % maailma elanikkonnast, kus asub seitse G20 liikmesriiki ja mis on ülemaailmse rahvusvahelise korra oluline osaleja ning ELi üha olulisemate poliitiliste, kaubandus- ja julgeolekupartnerite asukoht;

| B. | arvestades, et orienteeruvalt 90 % liidu väliskaubavahetusest toimub meritsi; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonnas on liidu kaubanduse jaoks olulised suured veeteed, nagu Malaka väin, Lõuna-Hiina meri ja Bab el Mandebi väin; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et orienteeruvalt 90 % liidu väliskaubavahetusest toimub meritsi; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonnas on liidu kaubanduse jaoks olulised suured veeteed, nagu Malaka väin, Lõuna-Hiina meri ja Bab el Mandebi väin;

| C. | arvestades, et EL ning India ja Vaikse ookeani piirkonna riigid seisavad silmitsi üha sarnasemate julgeolekuprobleemide ja ka mittetraditsiooniliste probleemidega; arvestades, et ELi suhtumine sellesse piirkonda peegeldab poliitilist teadvustamist, et ülemaailmsete julgeolekuprobleemide lahendamisel on vaja võtta suurem vastutus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ning India ja Vaikse ookeani piirkonna riigid seisavad silmitsi üha sarnasemate julgeolekuprobleemide ja ka mittetraditsiooniliste probleemidega; arvestades, et ELi suhtumine sellesse piirkonda peegeldab poliitilist teadvustamist, et ülemaailmsete julgeolekuprobleemide lahendamisel on vaja võtta suurem vastutus;

| D. | arvestades, et president Xi Jinpingi kutsel allkirjastati 4. veebruaril 2022 enne Pekingi taliolümpiamängude avatseremooniat Hiina ja Venemaa presidendi ühine tekst; arvestades, et ühisavalduses teatati muu hulgas, et kahe riigi vahelisel sõprusel ei ole piire, ja arvestades, et selle avalduse kaudu ühines Hiina esimest korda ametlikult Venemaa nõudega peatada NATO laienemine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et president Xi Jinpingi kutsel allkirjastati 4. veebruaril 2022 enne Pekingi taliolümpiamängude avatseremooniat Hiina ja Venemaa presidendi ühine tekst; arvestades, et ühisavalduses teatati muu hulgas, et kahe riigi vahelisel sõprusel ei ole piire, ja arvestades, et selle avalduse kaudu ühines Hiina esimest korda ametlikult Venemaa nõudega peatada NATO laienemine;

| E. | arvestades, et meediakajastuse kohaselt palusid Hiina ametnikud 4. veebruari 2022 tippkohtumisel Venemaa kõrgetel ametnikel mitte tungida Ukrainasse enne Pekingi taliolümpiamängude lõppu; arvestades, et see tähendab, et Hiina kõrgematel ametnikel olid teataval tasemel otsesed teadmised Venemaa sõjaplaanidest või -kavatsustest enne agressiooni algust 24. veebruaril 2022; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meediakajastuse kohaselt palusid Hiina ametnikud 4. veebruari 2022 tippkohtumisel Venemaa kõrgetel ametnikel mitte tungida Ukrainasse enne Pekingi taliolümpiamängude lõppu; arvestades, et see tähendab, et Hiina kõrgematel ametnikel olid teataval tasemel otsesed teadmised Venemaa sõjaplaanidest või -kavatsustest enne agressiooni algust 24. veebruaril 2022;

| F. | arvestades, et 1. aprillil 2022. aastal toimunud ELi ja Hiina tippkohtumisel, tuletades meelde Hiina kui ülemaailmse osaleja vastutust töötada rahu ja stabiilsuse nimel, kutsus EL Hiinat üles toetama pingutusi, et teha viivitamatult lõpp verevalamisele Ukrainas, kooskõlas Hiina rolliga maailmas ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena ning Hiina ainulaadsete lähedaste suhete kontekstis Venemaaga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1. aprillil 2022. aastal toimunud ELi ja Hiina tippkohtumisel, tuletades meelde Hiina kui ülemaailmse osaleja vastutust töötada rahu ja stabiilsuse nimel, kutsus EL Hiinat üles toetama pingutusi, et teha viivitamatult lõpp verevalamisele Ukrainas, kooskõlas Hiina rolliga maailmas ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena ning Hiina ainulaadsete lähedaste suhete kontekstis Venemaaga;

| G. | arvestades, et vastuseks Venemaa sõjale Ukraina vastu, mis algas sõjalise invasiooniga 24. veebruaril 2022, võttis ÜRO Peaassamblee 2. märtsil 2022 vastu resolutsiooni ES-11/1, milles mõisteti hukka Venemaa agressioon Ukraina vastu, kusjuures resolutsiooni poolt hääletas 141 ja vastu 5 riiki, 35 riiki jäi erapooletuks ning hääletamata jättis 12 riiki; arvestades, et ükski India ja Vaikse ookeani piirkonna riik ei hääletanud resolutsiooni vastu ning ainult Hiina, India, Madagaskar, Mosambiik, Laos, Lõuna-Aafrika, Sri Lanka, Tansaania ja Vietnam jätsid lõpliku teksti üle hääletamata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastuseks Venemaa sõjale Ukraina vastu, mis algas sõjalise invasiooniga 24. veebruaril 2022, võttis ÜRO Peaassamblee 2. märtsil 2022 vastu resolutsiooni ES-11/1, milles mõisteti hukka Venemaa agressioon Ukraina vastu, kusjuures resolutsiooni poolt hääletas 141 ja vastu 5 riiki, 35 riiki jäi erapooletuks ning hääletamata jättis 12 riiki; arvestades, et ükski India ja Vaikse ookeani piirkonna riik ei hääletanud resolutsiooni vastu ning ainult Hiina, India, Madagaskar, Mosambiik, Laos, Lõuna-Aafrika, Sri Lanka, Tansaania ja Vietnam jätsid lõpliku teksti üle hääletamata;

| H. | arvestades, et hiljuti vastu võetud ühisteatis ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegia kohta, mis põhineb põhimõttelisel kaasatusel ja pikaajalisel perspektiivil, peegeldab põhjalikku ja vajalikku arengut selles, kuidas EL vaatleb oma huve, võimalusi ja probleeme India ja Vaikse ookeani piirkonnas, ning püüdlust täita suuremat rolli oma väärtuste ja huvide kaitsmisel selles kasvava geopoliitilise ja majandusliku tähtsusega piirkonnas; arvestades, et strateegia kesksel kohal on avatud, stabiilse ja reeglitepõhise piirkondliku julgeolekustruktuuri edendamine ning tugevate suhete, kestlike kaubandussidemete ning julgeolekualase koostöö loomine India ja Vaikse ookeani piirkondlike organisatsioonide ja riikidega; arvestades, et 22. veebruaril 2022 toimunud ministrite foorum, kus käsitleti India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd, tõi kokku ELi liikmesriikide ja ligikaudu 30 India ja Vaikse ookeani piirkonna riigi välisministrid ning arvestades, et EL ja selle liikmesriigid rõhutasid kohtumisel oma toetust suuremale ja pikaajalisele osalemisele India ja Vaikse ookeani piirkonnas konkreetse tegevuse kaudu ning tugevdades julgeoleku- ja kaitsedialoogi ning kahepoolseid suhteid piirkonna partneritega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hiljuti vastu võetud ühisteatis ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegia kohta, mis põhineb põhimõttelisel kaasatusel ja pikaajalisel perspektiivil, peegeldab põhjalikku ja vajalikku arengut selles, kuidas EL vaatleb oma huve, võimalusi ja probleeme India ja Vaikse ookeani piirkonnas, ning püüdlust täita suuremat rolli oma väärtuste ja huvide kaitsmisel selles kasvava geopoliitilise ja majandusliku tähtsusega piirkonnas; arvestades, et strateegia kesksel kohal on avatud, stabiilse ja reeglitepõhise piirkondliku julgeolekustruktuuri edendamine ning tugevate suhete, kestlike kaubandussidemete ning julgeolekualase koostöö loomine India ja Vaikse ookeani piirkondlike organisatsioonide ja riikidega; arvestades, et 22. veebruaril 2022 toimunud ministrite foorum, kus käsitleti India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd, tõi kokku ELi liikmesriikide ja ligikaudu 30 India ja Vaikse ookeani piirkonna riigi välisministrid ning arvestades, et EL ja selle liikmesriigid rõhutasid kohtumisel oma toetust suuremale ja pikaajalisele osalemisele India ja Vaikse ookeani piirkonnas konkreetse tegevuse kaudu ning tugevdades julgeoleku- ja kaitsedialoogi ning kahepoolseid suhteid piirkonna partneritega;

| I. | arvestades, et ühisteatise „Global Gateway“ eesmärk on koondada kuni 300 miljardit eurot investeeringuid, et edendada arukaid, puhtaid ja turvalisi ühendusi digi-, energia- ja transpordivaldkonnas ning tugevdada kogu maailmas tervishoiu-, haridus- ja teadussüsteeme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühisteatise „Global Gateway“ eesmärk on koondada kuni 300 miljardit eurot investeeringuid, et edendada arukaid, puhtaid ja turvalisi ühendusi digi-, energia- ja transpordivaldkonnas ning tugevdada kogu maailmas tervishoiu-, haridus- ja teadussüsteeme;

| J. | arvestades, et viimastel aastatel on piirkonna sündmused, eelkõige Hiina Rahvavabariigist lähtuv dünaamika, põhjustanud intensiivseid geopoliitilisi pingeid ja konkurentsi, mis väljendub sõjaliste kulutuste suurenemises, sõjalise kohaloleku suurendamises ja agressiivsemas retoorikas, mis ohustab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; arvestades, et seetõttu on India ja Vaikse ookeani piirkonnas välja kujunenud uus piirkondliku ja ülemaailmse konkurentsi keskus; arvestades, et sellega seotud probleemide ja pingete leevendamiseks puuduvad nii üldine piirkondlik julgeolekukord kui ka usalduse suurendamise mehhanism; arvestades, et selline dünaamika kujutab endast tõsist ohtu piirkonna ja ülemaailmse kogukonna stabiilsusele ja julgeolekule, mõjutades otseselt ELi kui piirkonna riikide peamise poliitilise ja majandusliku partneri strateegilisi huve; arvestades, et piirkonnas toimuv ideoloogiline võitlus autoritaarsuse ja demokraatia vahel võib mõjutada sarnaste võitluste tulemusi kogu maailmas, sealhulgas Euroopa Liidu läheduses; arvestades, et stabiilne ja rahumeelne India ja Vaikse ookeani piirkond, mis põhineb rahvusvahelise õiguse järgimisel, on ELi julgeoleku ja huvide kaitsmisel äärmiselt tähtis; arvestades, et ebastabiilsuse algpõhjuste, nagu vaesuse, sotsiaalse ebaõigluse ja inimõiguste rikkumisega tegelemine on India ja Vaikse ookeani piirkonnas rahu ja julgeoleku tagamise eeltingimus; arvestades, et EL on pühendunud inimeste julgeolekule, rahule, rahvusvahelisele õigusele ja inimõigustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimastel aastatel on piirkonna sündmused, eelkõige Hiina Rahvavabariigist lähtuv dünaamika, põhjustanud intensiivseid geopoliitilisi pingeid ja konkurentsi, mis väljendub sõjaliste kulutuste suurenemises, sõjalise kohaloleku suurendamises ja agressiivsemas retoorikas, mis ohustab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; arvestades, et seetõttu on India ja Vaikse ookeani piirkonnas välja kujunenud uus piirkondliku ja ülemaailmse konkurentsi keskus; arvestades, et sellega seotud probleemide ja pingete leevendamiseks puuduvad nii üldine piirkondlik julgeolekukord kui ka usalduse suurendamise mehhanism; arvestades, et selline dünaamika kujutab endast tõsist ohtu piirkonna ja ülemaailmse kogukonna stabiilsusele ja julgeolekule, mõjutades otseselt ELi kui piirkonna riikide peamise poliitilise ja majandusliku partneri strateegilisi huve; arvestades, et piirkonnas toimuv ideoloogiline võitlus autoritaarsuse ja demokraatia vahel võib mõjutada sarnaste võitluste tulemusi kogu maailmas, sealhulgas Euroopa Liidu läheduses; arvestades, et stabiilne ja rahumeelne India ja Vaikse ookeani piirkond, mis põhineb rahvusvahelise õiguse järgimisel, on ELi julgeoleku ja huvide kaitsmisel äärmiselt tähtis; arvestades, et ebastabiilsuse algpõhjuste, nagu vaesuse, sotsiaalse ebaõigluse ja inimõiguste rikkumisega tegelemine on India ja Vaikse ookeani piirkonnas rahu ja julgeoleku tagamise eeltingimus; arvestades, et EL on pühendunud inimeste julgeolekule, rahule, rahvusvahelisele õigusele ja inimõigustele;

| K. | arvestades, et EL on India ja Vaikse ookeani piirkonna põhiline välisinvestor ja arenguabi andja; arvestades, et EL on oluline kaubanduspartner ja on juba sõlminud selle piirkonna riikidega vabakaubanduslepingud või peab nende sõlmimiseks läbirääkimisi; arvestades, et EL saab juba toetuda laiale partnerluse ja lepingute võrgustikule mitme riigiga, nagu Jaapan, Korea Vabariik, Austraalia, India, Uus-Meremaa, Vietnam ja Singapur, ning piirkondlike organisatsioonidega, nagu Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN) ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsioon (AKVRO); arvestades, et EL on piirkonnas esindatud oma liikmesriigi Prantsusmaa kaudu, eelkõige Prantsusmaa ülemeredepartemangude Réunioni ja Mayotte’i, samuti Prantsuse Antarktiliste ja Lõunaalade kaudu India ookeanis ning Vaikses ookeanis Uus-Kaledoonia kaudu, samuti Prantsuse ülemereühenduste Prantsuse Polüneesia ning Wallise ja Futuna kaudu; arvestades, et nendes Prantsusmaa piirkondades elab ligikaudu 1,6 miljonit ELi kodanikku, sealhulgas üle 7 000 sõjaväelase; arvestades, et järelikult on EL India ja Vaikse ookeani piirkonnas kohalik osaleja; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on India ja Vaikse ookeani piirkonna põhiline välisinvestor ja arenguabi andja; arvestades, et EL on oluline kaubanduspartner ja on juba sõlminud selle piirkonna riikidega vabakaubanduslepingud või peab nende sõlmimiseks läbirääkimisi; arvestades, et EL saab juba toetuda laiale partnerluse ja lepingute võrgustikule mitme riigiga, nagu Jaapan, Korea Vabariik, Austraalia, India, Uus-Meremaa, Vietnam ja Singapur, ning piirkondlike organisatsioonidega, nagu Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN) ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsioon (AKVRO); arvestades, et EL on piirkonnas esindatud oma liikmesriigi Prantsusmaa kaudu, eelkõige Prantsusmaa ülemeredepartemangude Réunioni ja Mayotte’i, samuti Prantsuse Antarktiliste ja Lõunaalade kaudu India ookeanis ning Vaikses ookeanis Uus-Kaledoonia kaudu, samuti Prantsuse ülemereühenduste Prantsuse Polüneesia ning Wallise ja Futuna kaudu; arvestades, et nendes Prantsusmaa piirkondades elab ligikaudu 1,6 miljonit ELi kodanikku, sealhulgas üle 7 000 sõjaväelase; arvestades, et järelikult on EL India ja Vaikse ookeani piirkonnas kohalik osaleja;

| L. | arvestades, et Lõuna-Hiina merel tegutseb üle poole maailma kalalaevadest ning kalandustegevus sellel merel moodustab umbes 12 % maailma kalandusest; arvestades, et EL on sõlminud mitu kestliku kalanduse partnerluslepingut India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (Mikroneesia Liiduriigid, Cooki saared, Saalomoni Saared, Kiribati, Madagaskar, Mauritius, Mosambiik ja Seišellid) ning et liidu kalalaevastik on esindatud nii India ookeanis kui ka Vaikses ookeanis; arvestades, et EL on aktiivne liige mitmes India ja Vaikse ookeani piirkonna piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (India ookeani tuunikomisjon, India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe osalised, Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon ja Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon); arvestades, et ELi taotlus Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni liikmeks saamiseks kiideti heaks 25. veebruaril 2021 ning arvestades, et liit peab ookeanide ja kalanduse küsimustes kõrgetasemelist dialoogi Austraalia, Indoneesia, Jaapani ja Uus-Meremaaga; arvestades, et EL on sõlminud Hiinaga ookeane puudutava koostöölepingu; arvestades, et ta peab ka dialooge ja tal on ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitlevad töörühmad Korea Vabariigi, Tai ja Taiwaniga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lõuna-Hiina merel tegutseb üle poole maailma kalalaevadest ning kalandustegevus sellel merel moodustab umbes 12 % maailma kalandusest; arvestades, et EL on sõlminud mitu kestliku kalanduse partnerluslepingut India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (Mikroneesia Liiduriigid, Cooki saared, Saalomoni Saared, Kiribati, Madagaskar, Mauritius, Mosambiik ja Seišellid) ning et liidu kalalaevastik on esindatud nii India ookeanis kui ka Vaikses ookeanis; arvestades, et EL on aktiivne liige mitmes India ja Vaikse ookeani piirkonna piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (India ookeani tuunikomisjon, India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe osalised, Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon ja Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon); arvestades, et ELi taotlus Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni liikmeks saamiseks kiideti heaks 25. veebruaril 2021 ning arvestades, et liit peab ookeanide ja kalanduse küsimustes kõrgetasemelist dialoogi Austraalia, Indoneesia, Jaapani ja Uus-Meremaaga; arvestades, et EL on sõlminud Hiinaga ookeane puudutava koostöölepingu; arvestades, et ta peab ka dialooge ja tal on ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitlevad töörühmad Korea Vabariigi, Tai ja Taiwaniga;

| M. | arvestades, et stabiilsuse ja meresõiduvabaduse tagamine India ja Vaikse ookeani vetes on ülemaailmse ja piirkondliku kestlikkuse ja rahu ning ELi strateegiliste huvide tagamiseks ülioluline; arvestades, et EL osaleb ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜJKP) operatsiooni EUNAVFOR Atalanta kaudu piirkondliku merejulgeoleku toetamises; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerid on kiitnud heaks operatsiooni Atalanta ning selle keskendumise piraatluse ja relvastatud röövimise tõkestamisele, samuti relvade ja narkokaubanduse jälgimisele; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse suurendada oma mereväe alalist kohalolekut piirkonnas, muu hulgas koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni kaudu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et stabiilsuse ja meresõiduvabaduse tagamine India ja Vaikse ookeani vetes on ülemaailmse ja piirkondliku kestlikkuse ja rahu ning ELi strateegiliste huvide tagamiseks ülioluline; arvestades, et EL osaleb ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜJKP) operatsiooni EUNAVFOR Atalanta kaudu piirkondliku merejulgeoleku toetamises; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerid on kiitnud heaks operatsiooni Atalanta ning selle keskendumise piraatluse ja relvastatud röövimise tõkestamisele, samuti relvade ja narkokaubanduse jälgimisele; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse suurendada oma mereväe alalist kohalolekut piirkonnas, muu hulgas koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni kaudu;

| N. | arvestades, et Prantsusmaal on Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas alalised sõjalised jõud; arvestades, et oleks asjakohane kaaluda, kuidas neid Prantsusmaa alalisi positsioone, eelkõige Prantsuse Polüneesia relvajõudude ja Uus-Kaledoonia relvajõudude kaudu, saaks vajaduse korral kasutada võimalike Euroopa lähetuste kontekstis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Prantsusmaal on Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas alalised sõjalised jõud; arvestades, et oleks asjakohane kaaluda, kuidas neid Prantsusmaa alalisi positsioone, eelkõige Prantsuse Polüneesia relvajõudude ja Uus-Kaledoonia relvajõudude kaudu, saaks vajaduse korral kasutada võimalike Euroopa lähetuste kontekstis;

| O. | arvestades, et Hiina sõjalise kohaloleku kiire suurendamine, üha enesekindlam ja ekspansiivsem käitumine India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning sõjaline tegevus Taiwani väinas ning Ida- ja Lõuna-Hiina merel, sealhulgas Hiina rannavalve ja meremiilitsa tegevus, mis takistab meresõiduvabadust, suurendavad India ja Vaikse ookeani piirkonnas pingeid, nagu ka Hiina tahtlikud ja korduvad Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi rikkumised, tegevus Hongkongi iseseisvuse ja autonoomia lõpetamiseks, sõjalise kohaloleku suurendamine Hiina ja India piiril, üha agressiivsem retoorika ning manipuleerivad desinformatsiooni- ja meediakampaaniad; nõuab, et EL valmistaks ette tegelikel asjaoludel põhineva strateegia, mis võimaldaks tal vajadusel reageerida; hoiatab kiirendatud võidurelvastumise ohu eest piirkonnas, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Hiina sõjalise kohaloleku kiire suurendamine, üha enesekindlam ja ekspansiivsem käitumine India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning sõjaline tegevus Taiwani väinas ning Ida- ja Lõuna-Hiina merel, sealhulgas Hiina rannavalve ja meremiilitsa tegevus, mis takistab meresõiduvabadust, suurendavad India ja Vaikse ookeani piirkonnas pingeid, nagu ka Hiina tahtlikud ja korduvad Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi rikkumised, tegevus Hongkongi iseseisvuse ja autonoomia lõpetamiseks, sõjalise kohaloleku suurendamine Hiina ja India piiril, üha agressiivsem retoorika ning manipuleerivad desinformatsiooni- ja meediakampaaniad; nõuab, et EL valmistaks ette tegelikel asjaoludel põhineva strateegia, mis võimaldaks tal vajadusel reageerida; hoiatab kiirendatud võidurelvastumise ohu eest piirkonnas,

| P. | arvestades, et Hiina enesekehtestamine piirkonnas ei piirdu ainult sõjalise tasandiga, vaid on realiseerunud ka diplomaatilisel sunnil põhineva agressiivse kaubandustava ja sõjaka võladiplomaatia poliitika kaudu; arvestades, et Hiina majanduslik ja rahaline laienemine India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja Euroopas hõlmab investeeringuid elutähtsasse taristusse; arvestades, et Hiina püüab oma majanduslike huvide kaudu saavutada poliitilist mõju; arvestades, et COVID-19 kriis näitas, kui olulised on usaldusväärsed tarneahelad ja tasakaalustatumad majandussidemed Hiinaga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hiina enesekehtestamine piirkonnas ei piirdu ainult sõjalise tasandiga, vaid on realiseerunud ka diplomaatilisel sunnil põhineva agressiivse kaubandustava ja sõjaka võladiplomaatia poliitika kaudu; arvestades, et Hiina majanduslik ja rahaline laienemine India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja Euroopas hõlmab investeeringuid elutähtsasse taristusse; arvestades, et Hiina püüab oma majanduslike huvide kaudu saavutada poliitilist mõju; arvestades, et COVID-19 kriis näitas, kui olulised on usaldusväärsed tarneahelad ja tasakaalustatumad majandussidemed Hiinaga;

| Q. | arvestades, et 12. juulil 2016 otsustas Alaline Vahekohus märgilise tähtsusega kohtuasjas, et puuduvad tõendid selle kohta, et Hiinal oleks ajalooliselt olnud ainukontroll territooriumide üle, millele ta Lõuna-Hiina merel pretendeerib; arvestades, et Hiina on seda otsust eiranud ja muude meetmete hulgas loonud sõjaväebaase inimtekkelistele saartele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 12. juulil 2016 otsustas Alaline Vahekohus märgilise tähtsusega kohtuasjas, et puuduvad tõendid selle kohta, et Hiinal oleks ajalooliselt olnud ainukontroll territooriumide üle, millele ta Lõuna-Hiina merel pretendeerib; arvestades, et Hiina on seda otsust eiranud ja muude meetmete hulgas loonud sõjaväebaase inimtekkelistele saartele;

| R. | arvestades, et Hiina ei ole tegutsenud läbipaistvalt ning on näidanud üles vastumeelsust pidada läbirääkimisi oma võimaliku osalemise üle mitmepoolsetes tuumarelvade kontrolli vahendites, mis on võimaldanud tal takistamatult luua suure arsenali sellistest tehnoloogiliselt arenenud ballistilistest keskmaarakettidest nagu Dong-Feng 26; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Hiina ei ole tegutsenud läbipaistvalt ning on näidanud üles vastumeelsust pidada läbirääkimisi oma võimaliku osalemise üle mitmepoolsetes tuumarelvade kontrolli vahendites, mis on võimaldanud tal takistamatult luua suure arsenali sellistest tehnoloogiliselt arenenud ballistilistest keskmaarakettidest nagu Dong-Feng 26;

| S. | arvestades, et digipöördel on rahvusvahelise süsteemi struktuurile üha suurem mõju; arvestades, et rahvusvaheliste standardite kehtestamine ja läbimurdelised uuendused eesliinitehnoloogiates, nagu tehisintellekt, kvantandmetöötlus, 5G ja 6G, on ELi ja selle digitaalse tuleviku jaoks strateegilise tähtsusega, ning arvestades kasvavat ülemaailmset konkurentsi tehnoloogilise ülemvõimu pärast, millesse Hiina on oluliselt investeerinud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et digipöördel on rahvusvahelise süsteemi struktuurile üha suurem mõju; arvestades, et rahvusvaheliste standardite kehtestamine ja läbimurdelised uuendused eesliinitehnoloogiates, nagu tehisintellekt, kvantandmetöötlus, 5G ja 6G, on ELi ja selle digitaalse tuleviku jaoks strateegilise tähtsusega, ning arvestades kasvavat ülemaailmset konkurentsi tehnoloogilise ülemvõimu pärast, millesse Hiina on oluliselt investeerinud;

| T. | arvestades, et 24. mai 2022. aasta ühisavalduses tõstsid USA, Austraalia, India ja Jaapani juhid hiljutisel neljapoolse julgeolekudialoogi tippkohtumisel taas esile vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkonna põhimõtteid, s.o vabadus, õigusriik, demokraatlikud väärtused, suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus; arvestades, et juhid teatasid mitmest uuest algatusest, mille eesmärk on kogu piirkonnas koostööd tihendada, sealhulgas India ja Vaikse ookeani piirkonna merendusalase teadlikkuse partnerlus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 24. mai 2022. aasta ühisavalduses tõstsid USA, Austraalia, India ja Jaapani juhid hiljutisel neljapoolse julgeolekudialoogi tippkohtumisel taas esile vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkonna põhimõtteid, s.o vabadus, õigusriik, demokraatlikud väärtused, suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus; arvestades, et juhid teatasid mitmest uuest algatusest, mille eesmärk on kogu piirkonnas koostööd tihendada, sealhulgas India ja Vaikse ookeani piirkonna merendusalase teadlikkuse partnerlus;

| U. | arvestades, et 23. mail 2022 teatas USA president Joe Biden, et kui Hiina püüab Taiwani jõuga allutada, sekkub USA sõjaliselt; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 23. mail 2022 teatas USA president Joe Biden, et kui Hiina püüab Taiwani jõuga allutada, sekkub USA sõjaliselt;

| V. | arvestades, et 24. mail 2022 tegid neli Hiina H-6 pommitajat ja kaks Venemaa Tu-95 pommitajat Jaapani ja Korea Vabariigi ümber ühislende, mille tõttu pidid mõlemad riigid saatma kiiresti hävitajad neid lende jälgima; arvestades, et ühislende tehti samal päeval, mil USA president Joe Biden kohtus Tōkyōs neljapoolse julgeolekudialoogi kolleegidega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 24. mail 2022 tegid neli Hiina H-6 pommitajat ja kaks Venemaa Tu-95 pommitajat Jaapani ja Korea Vabariigi ümber ühislende, mille tõttu pidid mõlemad riigid saatma kiiresti hävitajad neid lende jälgima; arvestades, et ühislende tehti samal päeval, mil USA president Joe Biden kohtus Tōkyōs neljapoolse julgeolekudialoogi kolleegidega;

| W. | arvestades, et 23. mail 2022 algatasid USA, Austraalia, Brunei, India, Indoneesia, Jaapan, Korea Vabariik, Malaisia, Uus-Meremaa, Filipiinid, Singapur, Tai ja Vietnam protsessi, mille eesmärk on luua India ja Vaikse ookeani piirkonna heaolu tagav majandusraamistik, mille otstarve on toetada piirkonnas koostööd, stabiilsust, heaolu, arengut ja rahu; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonna heaolu tagav majandusraamistik on alternatiiv Hiina kasvavale kaubanduslikule kohalolekule kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 23. mail 2022 algatasid USA, Austraalia, Brunei, India, Indoneesia, Jaapan, Korea Vabariik, Malaisia, Uus-Meremaa, Filipiinid, Singapur, Tai ja Vietnam protsessi, mille eesmärk on luua India ja Vaikse ookeani piirkonna heaolu tagav majandusraamistik, mille otstarve on toetada piirkonnas koostööd, stabiilsust, heaolu, arengut ja rahu; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkonna heaolu tagav majandusraamistik on alternatiiv Hiina kasvavale kaubanduslikule kohalolekule kogu piirkonnas;

| X. | arvestades, et 2022. aasta aprillis allkirjastasid Hiina ja Saalomoni Saared julgeolekukoostöö pakti, mis pälvis rahvusvahelist tähelepanu ning millega suurendati Vaikse ookeani saareriikides diplomaatilist esindatust ja tihendati nende riikidega koostööd; arvestades, et ajal, mil Hiina välisminister Wang Yi oli kümnes Vaikse ookeani saareriigis visiidil ja neis riikides oli tekkinud üha suurem mure, teatas Hiina 30. mail 2022, et ta peatab protsessi, mille eesmärk oli sõlmida Vaikse ookeani saareriikidega piirkondlik leping „Hiina ja Vaikse ookeani saareriikide ühine arengukäsitus“, mis pidi hõlmama vabakaubandust ja julgeolekualast koostööd, sealhulgas sellistes valdkondades nagu politseikoolitus, küberturvalisus, mere kaardistamine ja ressurssidele juurdepääs; arvestades, et Mikroneesia Liiduriikide presidendi David Panuelo sõnul oleks selle lepinguga kaasnenud suurim muutus, mis tema eluajal on Vaikse ookeani piirkonnas toimunud, ja et sellega võib parimal juhul alata uus külm sõda, kuid halvimal juhul võib see põhjustada maailmasõja; arvestades, et kuigi selle kaugeleulatuva lepingu sõlmimist ei õnnestunud kindlustada, allkirjastas Hiina välisminister Wangi piirkondlike visiitide ajal Vaikse ookeani piirkonna riikidega mitu väiksemat kahepoolset lepingut; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2022. aasta aprillis allkirjastasid Hiina ja Saalomoni Saared julgeolekukoostöö pakti, mis pälvis rahvusvahelist tähelepanu ning millega suurendati Vaikse ookeani saareriikides diplomaatilist esindatust ja tihendati nende riikidega koostööd; arvestades, et ajal, mil Hiina välisminister Wang Yi oli kümnes Vaikse ookeani saareriigis visiidil ja neis riikides oli tekkinud üha suurem mure, teatas Hiina 30. mail 2022, et ta peatab protsessi, mille eesmärk oli sõlmida Vaikse ookeani saareriikidega piirkondlik leping „Hiina ja Vaikse ookeani saareriikide ühine arengukäsitus“, mis pidi hõlmama vabakaubandust ja julgeolekualast koostööd, sealhulgas sellistes valdkondades nagu politseikoolitus, küberturvalisus, mere kaardistamine ja ressurssidele juurdepääs; arvestades, et Mikroneesia Liiduriikide presidendi David Panuelo sõnul oleks selle lepinguga kaasnenud suurim muutus, mis tema eluajal on Vaikse ookeani piirkonnas toimunud, ja et sellega võib parimal juhul alata uus külm sõda, kuid halvimal juhul võib see põhjustada maailmasõja; arvestades, et kuigi selle kaugeleulatuva lepingu sõlmimist ei õnnestunud kindlustada, allkirjastas Hiina välisminister Wangi piirkondlike visiitide ajal Vaikse ookeani piirkonna riikidega mitu väiksemat kahepoolset lepingut;

| Y. | arvestades, et kliimakriis mõjutab rahvusvahelist süsteemi, kus see võib geopoliitilisi pingeid veelgi süvendada; arvestades, et liidu välistegevus peab üha enam hõlmama kliimamuutusi ja keskkonnaseisundi halvenemist kui riskikordajat ning vastavalt kohandama oma strateegiaid, kontseptsioone ja tegutsemisviise, sealhulgas India ja Vaikse ookeani piirkonnas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kliimakriis mõjutab rahvusvahelist süsteemi, kus see võib geopoliitilisi pingeid veelgi süvendada; arvestades, et liidu välistegevus peab üha enam hõlmama kliimamuutusi ja keskkonnaseisundi halvenemist kui riskikordajat ning vastavalt kohandama oma strateegiaid, kontseptsioone ja tegutsemisviise, sealhulgas India ja Vaikse ookeani piirkonnas;

| Z. | arvestades et 15. detsembril 1995 kirjutasid ASEANi liikmesriigid alla Kagu-Aasia tuumarelvavaba tsooni lepingule (SEANWFZ-leping) kui kohustusele säilitada Kagu-Aasia piirkond tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba piirkonnana; |
| --- | --- |

Z.

arvestades et 15. detsembril 1995 kirjutasid ASEANi liikmesriigid alla Kagu-Aasia tuumarelvavaba tsooni lepingule (SEANWFZ-leping) kui kohustusele säilitada Kagu-Aasia piirkond tuumarelvadest ja muudest massihävitusrelvadest vaba piirkonnana;

ELi vastus julgeolekuprobleemidele India ja Vaikse ookeani piirkonnas

| 1. | tunneb heameelt hiljuti vastu võetud ühisteatise üle ELi koostööstrateegia kohta India ja Vaikse ookeani piirkonnas; tunnistab strateegia lisaväärtust kui ELi ühtse piirkonna käsitluse esimest alustala ning kiidab strateegia kaasavat ja mitmetahulist olemust ning julgeoleku ja kaitse kaasamist ühena selle strateegia seitsmest prioriteetsest valdkonnast; nõuab, et EL kasutaks seda strateegiat vahendina oma kohaloleku ja mõju tulemuslikuks suurendamiseks piirkonnas, edendades strateegilisi sidemeid ning süvendades kõikehõlmavat dialoogi ja koostööd julgeoleku- ja kaitseküsimustes sarnaselt mõtlevate riikide ja organisatsioonidega piirkonnas; on veendunud, et ELi suurem väärtuspõhine osalus piirkonnas aitaks kaasa piirkondlikule julgeolekule ja õitsengule ning aitaks ületada piirkondlikud pinged ja luua tasakaalustatumad suhted piirkonna riikide vahel; tuletab meelde, et strateegia on Euroopa tiimi projekt ja kahepoolsed lepingud peaksid edendama ELi lähenemisviisi ning ELi suutlikkust pakkuda julgeolekuprobleemidele ühiseid vastuseid; rõhutab, et rahu, stabiilsuse ja meresõiduvabaduse säilitamine India ja Vaikse ookeani piirkonnas on ELi ja selle liikmesriikide jaoks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et India ja Vaikse ookeani piirkond on väga mitmekesine ja ühtset lähenemisviisi, mis sobiks kõigile, ei saa kohaldada; hindab ELi strateegias esitatud terviklikku lähenemisviisi ja positiivset tegevuskava ning rõhutab, et strateegia peab pidevalt kohanema kiiresti muutuva võimutasakaaluga, tuginedes samal ajal kindlalt Euroopa väärtustele, põhimõtetele ja normidele, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklile 21, mis peaks olema normatiivne raamistik ELi tegevusele India ja Vaikse ookeani piirkonnas; rõhutab julgeoleku, arengu ja humanitaarabi vahelise seose olulisust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Venemaa ebaseaduslikul ja provotseerimata agressioonisõjal Ukraina vastu, mis algas 24. veebruaril 2022, on rahvusvahelistele suhetele sügav ja kestev mõju; rõhutab, et seepärast peab EL veelgi tugevdama oma rahvusvahelisi kohustusi, nagu on sätestatud strateegilises kompassis, sealhulgas eelkõige India ja Vaikse ookeani olulises strateegilises piirkonnas; tunnistades Venemaa ja Hiina tihedamaid suhteid, mida muu hulgas näitas nende 4. veebruari 2022. aasta ühisavaldus, väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Hiina juhtkond ei mõista selgelt hukka seda ebaseaduslikku sõda, mis rikub kõiki rahvusvahelisi norme ja rahvusvahelist õigust ning mis on juba toonud kaasa tuhandete sõjaväelaste ja tuhandete süütute tsiviilelanike surma; kutsub Hiina juhtkonda tungivalt üles täitma oma kohustusi ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena ja nii mõistma hukka selle Venemaa Föderatsiooni poolse jõhkra rikkumise kui ka kasutama tihedaid kontakte Venemaa presidendiga, et kutsuda teda tungivalt üles viivitamata lõpetama see vägivaldne agressioonisõda, viima kõik väed Ukraina territooriumilt välja ning täielikult austama Ukraina iseseisvust ja Ukraina rahva tahet elada rahus ja vabaduses; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt India ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ülekaaluka toetuse üle, mida väljendati ÜRO Peaassamblee 2. märtsi hääletusel resolutsiooni ES-11/L.1 üle, milles mõistetakse hukka Venemaa agressioon Ukraina vastu, ning 24. märtsi hääletusel resolutsiooni ES-11/L.2 üle, mis käsitleb Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärgi; tuletab meelde, et ükski piirkonna riik ei hääletanud resolutsiooni vastu; on veendunud, et see annab väga selgelt märku rahvusvahelise õiguse, rahu ja rahvusvahelise koostöö üldisest toetamisest piirkonnas; peab siiski kahetsusväärseks, et lisaks Hiinale otsustasid India, Madagaskar, Mosambiik, Laos, Lõuna-Aafrika, Sri Lanka, Tansaania ja Vietnam hoiduda lõpliku teksti hääletamisest; julgustab neid riike mitte eirama Ukrainas toimuvat, rahvusvahelise õiguse jõhkrat rikkumist ja süütute tsiviilelanike kohutavaid kannatusi ja tapmist ning vaatama seepärast üle oma seisukohad ja ühinema rahvusvahelise üldsuse ülekaaluka enamusega, mõistes selgesõnaliselt hukka Venemaa agressioonisõja, ja ühinema rahvusvaheliste jõupingutustega, et töötada rahu nimel Ukrainas ja kaitsta süütuid tsiviilelanikke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust tagada ELi ühtsus kui eeltingimus, et saavutada ELi avatud strateegiline suveräänsus keset Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ning kasvavaid mitmetahulisi ohte ja konkurentsi jõudude, eelkõige Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Hiina vahel; nõuab suuremat ühtsust Euroopa Liidu Nõukogus meetmete vastuvõtmisel Hiina demokraatiavastase poliitika ja agressiivse käitumise suhtes, mis seab ohtu tema naabrite suveräänsuse ning India ja Vaikse ookeani piirkonna stabiilsuse; tuletab meelde, et ELi ühtset lähenemisviisi peab toetama pragmaatiline, põhimõtteline ja väärtuspõhine välis- ja julgeolekupoliitika, mille eesmärk on teha võimalusel koostööd partneritega ja tegutseda vajaduse korral üksi, et järgida liidu strateegilist solidaarsust ja suveräänsust, ning sellega peavad kaasnema usaldusväärsed välispoliitilised vahendid, samuti oma otsustusprotsessi reform, eelkõige ülemineku kaudu kvalifitseeritud häälteenamusele, mis hõlbustaks kiiret reageerimist tõsistele julgeolekuprobleemidele ning aitaks saavutada rahu, inimeste julgeoleku, kestliku arengu ja demokraatia; juhib tähelepanu sellele, et USA kasvav pühendumine India ja Vaikse ookeani piirkonnale avaldab mõju Euroopa julgeolekule ja kordab seepärast vajadust võimeka Euroopa kaitsekoostöö liidu järele; rõhutab, et selleks, et teha koostööd partneritega India ja Vaikse ookeani piirkonnas, ning võttes arvesse Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, peab EL tugevdama oma strateegilist autonoomiat, et olla tulemuslik üleilmne partner; toetab seepärast kiirsiirmisvõime loomise eesmärki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab ELi otsustavust edendada avatud, stabiilset ja reeglitel põhinevat piirkondlikku julgeolekustruktuuri, mis põhineb demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse järgimisel ning mis hõlmab turvalisi mere sideliine, suutlikkuse suurendamist ja mereväe tõhustatud kohalolekut vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) kehtestatud õiguslikule raamistikule; kutsub ELi üles looma viljakaid kahepoolseid suhteid piirkonna partneritega, sealhulgas Aafrika India ja Vaikse ookeani riikidega, ning tegema tihedat koostööd ka teiste liberaalsete demokraatiate ja ajalooliste liitlastega, nagu NATO, USA ja Ühendkuningriik, eriti Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja Hiina üha suurema enesekindluse ja agressiivsuse tingimustes, et paremini lahendada ühiseid piirkondlikke ja ülemaailmseid julgeolekuprobleeme; rõhutab vajadust edendada ühist kestlikkuse ja heaolu eesmärki ning tugevdada mitmepoolsust ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu; tuletab meelde, et nende väärtuste ja põhimõtete mittejärgimine või selgesõnaline rikkumine avaldaks negatiivset mõju ELi elutähtsatele majanduslikele ja julgeolekuhuvidele ning osalemisele kahepoolsetes ja piirkondlikes partnerlussuhetes ning et see võib viia sanktsioonide kehtestamiseni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et EL kasutaks täiel määral oma positsiooni ja mainet usaldusväärse, kindla ja autonoomse ülemaailmse rahu edendava osalejana keset kasvavat geopoliitilist konkurentsi India ja Vaikse ookeani piirkonna ülemaailmsete ja piirkondlike jõudude vahel; tuletab meelde, et ELi tegevuse lisaväärtus India ja Vaikse ookeani piirkonnas seisneb selle ulatuslikes tsiviil- ja sõjalise abi meetmetes, sealhulgas hästi arenenud mittesõjalises panuses; tuletab meelde, et ELil on suur diplomaatiliste vahendite võrgustik, et hõlbustada dialoogi, vahendamist, konfliktide ennetamist ja lahendamist, relvastuskontrolli, desarmeerimist, tuumarelvade leviku tõkestamist, piirkonna tuumarelvavabaks muutmist, samuti õiguslikud lahendused ja oskusteave mitmepoolsuse valdkonnas ja usaldust suurendavate meetmete ning korruptsioonivastaste meetmete kehtestamises, mida saab jagada ka heas usus tegutsevate partneritega; peab vajalikuks tugevdada piirkonnas liikmesriikide diplomaatilist ja konsulaarvõrgustikku ning kaitsta ELi ja selle liikmesriikide väärtusi ja huve; nõuab, et EL seoks oma panuse piirkonna riikidesse ja oma diplomaatilised jõupingutused tihedamalt oma väärtuste ja huvidega; nõuab, et EL suurendaks India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiaga seotud teabevahetuspingutusi ja kaasaks rakendusprotsessi partnerriike, et tugevdada julgeolekusuhteid ja aidata kaasa strateegia eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ergutab ELi tugevdama koos India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega oma pühendumust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisel, samuti ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 2250, 2419 ja 2535 (noorte, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisel koos asjakohaste eelarveeraldistega tulemusliku rakendamise tagamiseks; rõhutab naiste osalemise tähtsust ja positiivset lisaväärtust rahuvalves ja rahu tagamises, sealhulgas läbirääkimistel ja missioonidel; |
| --- | --- |

8.

Strateegiline suveräänsus, mis põhineb mitmepoolsusel ja reeglitel põhineval rahvusvahelisel korral

| 9. | on seisukohal, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, mis on rahvusvahelise õiguse jõhker rikkumine, ning Venemaa keeldumine vahendamisest ja ausate läbirääkimiste pidamisest kujutavad endast tõsist ohtu ülemaailmsele julgeolekule, rahule ja stabiilsusele ning vabale ja avatud teabevahetusele mere-, õhu-, kosmose- ja küberruumi valdkonnas, mis on rahu ning piirkondlike ja ülemaailmsete kaubateede säilitamiseks hädavajalikud; julgustab Euroopa välisteenistuse asjaomaseid talitusi analüüsima Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja mõju ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna poliitikale, samuti piirkondliku konflikti võimalikke tagajärgi ELi majandus- ja julgeolekuhuvidele, hinnates samal ajal, kuidas EL võiks reageerida julgeolekuolukorra halvenemisele India ja Vaikse ookeani piirkonnas; väljendab sügavat muret Ukraina sõja mõju pärast India ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majandusele, eriti seoses teravilja, energia ja väetiste hinna tõusuga; rõhutab veel kord stabiliseerivat rolli, mida EL võiks selles piirkonnas täita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab sügavat muret Hiina sõjalise kohaloleku kiire suurenemise, sealhulgas hiljuti ilmsiks tulnud ülehelikiirusega raketi katsetamise ja riigi üha enesekindlama käitumise pärast, mille eesmärk on muu hulgas edendada oma territoriaalseid nõudeid Ida- ja Lõuna-Hiina merel; rõhutab, et julgeoleku valupunktid ja lahendamata probleemid, nagu Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogramm, hiljutine vastasseis Hiina ja India piiril, demokraatia mahasurumine Hongkongis ja Macaus, Hiina suutmatus täita riiklikust ja rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi austada inimõigusi, sealhulgas vähemuste õigusi Xinjiangis, Tiibetis ja Sise-Mongoolias, ning Hiina-poolne Taiwani territoriaalse terviklikkuse ohustamine, mis on realiseerunud sõjalise tegevuse kaudu, põhjustavad piirkondlikule julgeolekule ja stabiilsusele täiendavat pinget; mõistab hukka Hiina hirmutamisdiplomaatia ja manipuleerivad desinformatsioonikampaaniad; väljendab lisaks muret Hiina suurenenud kohaloleku pärast muudes strateegilistes piirkondades, nagu India ookean, Vaikse ookeani lõunaosa ja Okeaania piirkond ning Araabia meri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et varasemad lõhed nõrgendasid ELi võimet asuda Hiina suhtes ühisele seisukohale; rõhutab, et ELi Hiina-käsitlus peab olema ühtne, pragmaatiline, mitmetahuline ja põhimõtteline, hõlmates koostööd ühist huvi pakkuvates ülemaailmse mõjuga küsimustes, nagu võitlus kliimamuutuse vastu, põhinedes inimõigustel ja rahvusvahelisel õigusel, konkureerides Hiinaga kolmandatele riikidele majanduslike, poliitiliste ja strateegiliste alternatiivide pakkumisel, ning samuti hõlmates Hiinale vastu astumist ja vajaduse korral sanktsioonide kehtestamist küsimustes, milles meie vaated oluliselt lahknevad, näiteks selliste ELi väärtuste kaitsmisel, nagu demokraatia ja inimõiguste austamine, ning iseseisvate riikide vastaste vägivaldsete agressioonide vastu sõna võtmisel ning selliste rikkumiste toimepanijate hukkamõistmisel, sealhulgas need, kes vastutavad süütute tsiviilelanike tapmise eest sõjategevuses, mille tunnistajaks rahvusvaheline üldsus on praegu seoses Venemaa tegevusega Ukrainas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiidab heaks väga õigeaegse uue ELi-USA dialoogi Hiina teemal ning ELi-USA konsultatsioonide alustamise India ja Vaikse ookeani piirkonna küsimustes ning nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et süvendada koostööd julgeolekuküsimustes, sealhulgas Atlandi-ülese parlamentaarse dialoogi kaudu mitmepoolsete institutsioonide ja piirkondlike organisatsioonide tugevdamiseks, demokraatia edendamiseks ja demokraatliku vastupanuvõime suurendamiseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja kaugemalgi; kiidab heaks USA kavatsuse tugevdada piirkondlikku stabiilsust, vastupanuvõimet ja julgeolekut; tunneb suurt heameelt Atlandi-ülese kogukonna tugeva ühtsuse üle Venemaa agressioonisõjale reageerimisel Ukraina vastu ja peab seda väga tugevaks signaaliks kogu maailmale, et oleme pühendunud oma väärtustele ja valmis neid kaitsma, kui neid proovile pannakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Austraalia, Ühendkuningriigi ja USA vahelise kolmepoolse julgeolekulepingu (AUKUS) hiljutise sõlmimise; avaldab kahetsust eelneva konsultatsiooni puudumise pärast selles protsessis ja kinnitab oma solidaarsust Prantsusmaaga; on kindlal seisukohal, et tugevad, vastastikusel usaldusel ja konsultatsioonil põhinevad ELi-Austraalia suhted on piirkonna stabiilsuse jaoks olulised ning et neid tuleks veelgi edendada ja AUKUSe sõlmimine ei tohiks neid mõjutada; on seisukohal, et AUKUS ja neljapoolne julgeolekudialoog (QUAD) on piirkondliku julgeolekustruktuuri olulised osad ning rõhutab, et tulemuslik piirkondlik julgeolek nõuab avatud ja kaasavat dialoogi, mis hõlmab asjakohaseid piirkondlikke, asjaomaseid piirkonnaväliseid ja ka rahvusvahelisi osalejaid; kutsub seepärast komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles uurima koos asjaomaste partneritega võimalusi luua AUKUSega alaline dialoog ja esindatus QUADi liikmete kohtumistel ka mittesõjalistes valdkondades, nagu kliimamuutused, tehnoloogia, tervishoid ja kaubandus, et ühtlustada jõupingutusi ja tugevdada sünergiat meie vastavate India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiate vahel; rõhutab vajadust arendada edasi ja tugevdada ELi ja Ühendkuningriigi koostööraamistikku, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika vallas; märgib Ühendkuningriigi senist huvipuudust selles küsimuses; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab ühenduvuse põhirolli ELi ja selle liikmesriikide geopoliitilistes suhetes, ning tunneb heameelt komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 2021. aasta detsembris esitatud ühisteatise üle Global Gateway strateegia kohta, mille eesmärk on suurendada kestlikku koostööd sarnaselt mõtlevate riikidega ja kasutada pehmet jõudu Euroopa väärtuste edendamiseks ning tugeva ja kestva partnerluse tagamiseks; on veendunud, et see algatus võib olla atraktiivne alternatiiv meie Hiina ühenduvusstrateegiale ELi partnerite jaoks India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja mujal; rõhutab ühenduvuskoostöö tähtsust ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna jaoks, et tulla edukalt toime uute julgeolekuküsimustega, mis hõlmavad küberturvalisust, digitaalset ühenduvust ja elutähtsat taristut, ning on veendunud, et see peaks hõlmama ka jõupingutusi ülemaailmse internetitaristu, sealhulgas merealuste kaablite turvalisuse tagamiseks; rõhutab kliimajulgeoleku ja kestliku arengu tugevdamise tähtsust ühenduvusinvesteeringute kaudu; nõuab selle strateegia kiiret rakendamist India ja Vaikse ookeani piirkonnas, sealhulgas konkreetsete ja nähtavate projektide elluviimise kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võtab teadmiseks, et ELi strateegilises kompassis määratletakse India ja Vaikse ookeani piirkond ELi jaoks üliolulise strateegiliste huvidega piirkonnana, määrates samas kindlaks ka konkreetsed eesmärgid, mida piirkonnas saavutada soovitakse, ja nende saavutamiseks vajalikud võimed, tuginedes ühisele ohuhinnangule; rõhutab, et selleks, et olla usaldusväärne julgeolekuosaleja nii piirkonnas kui ka rahvusvaheliselt, peab EL veelgi suurendama oma ühiseid jõupingutusi suutlikkuse arendamisel, eriti merenduse valdkonnas, keskendudes samal ajal strateegilise tähtsusega projektidele; soovitab edendada ELi ja NATO koostööd, et reageerida India ja Vaikse ookeani piirkonnaga seotud julgeolekuprobleemidele, nagu on kirjeldatud ELi strateegilises kompassis; |
| --- | --- |

15.

Partnerluse tugevdamine piirkondlike organisatsioonide ja demokraatlike riikidega

| 16. | kordab, et olemasolevate partnerluste tugevdamine piirkondlike osalejatega ja uute loomine on strateegia põhielement; rõhutab, et ELi ja selle traditsiooniliste liitlaste ühtne tegevus selles piirkonnas on stabiilsuse saavutamise peamine tegur; tunneb heameelt asjaolu üle, et EL kavatseb tugevdada partneritega peetavat dialoogi julgeoleku ja kaitse, sealhulgas terrorismivastase võitluse, küberturvalisuse, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise, suutlikkuse suurendamise, hübriidohtude, meresõiduturvalisuse ning sekkumise ja desinformatsiooni vastu võitlemise teemadel, eelkõige parimate tavade jagamise, strateegilise teabevahetuse parandamise ja tõendite kogumise kaudu eesmärgiga parandada kollektiivset omistamist ja sanktsioone, tõhustada kliimajulgeolekut ja kriisidele reageerimist ning tagada tulemuslik mitmepoolne reageerimine COVID-19 kriisile ja tulevastele ülemaailmsetele tervisekriisidele, lisaks kosmosevaldkonna- ja meresõiduturvalisuse dialoogidele; tunneb heameelt ka asjaolu üle, et EL lähetab piirkonnas asuvatesse ELi delegatsioonidesse sõjalisi nõunikke, nagu ta on teinud Hiinas ja Indoneesias; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab ELi ja ASEANi pikaajalist koostööd julgeoleku- ja kaitseküsimustes ning tunneb heameelt kahepoolsete suhete hiljutise uuendamise üle strateegiliseks partnerluseks; kordab oma kindlat pühendumust ASEANi kesksuse ja kaasava mitmepoolse struktuuri toetamisele; nõuab, et EL kinnitaks ja laiendaks oma kohalolekut piirkonnas, süvendades koostööd ASEANi ja selle liikmetega; kutsub ASEANi üles kaasama ELi ASEANi kaitseministrite kohtumisele ja Ida-Aasia tippkohtumisele; rõhutab parlamentaarse diplomaatia põhirolli demokraatia tugevdamisel ja inimõiguste edendamisel piirkonnas ning julgustab seepärast ELi ja ASEANi parlamentaarse assamblee loomist ning tihedamat ja korrapärasemat parlamentaarset suhtlust piirkonnaga, sealhulgas seoses 45. aastapäeva tippkohtumisega Brüsselis 2022. aastal; rõhutab, et EL peaks uurima võimalust osaleda koos ASEANiga suutlikkuse suurendamise meetmete rakendamises sellistes valdkondades nagu tsiviilkonfliktide ennetamine, vahendamine, rahuloome ja lepitamine, tehes selles vallas koostööd ka teiste piirkondlike partneritega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt tiheda koostöö üle Austraalia, Jaapani, Korea Vabariigi ja Uus-Meremaaga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ning tervitab ELi ja nende nelja riigi tugevat kooskõla Venemaale ja Valgevenele sanktsioonide kehtestamisel nende ebaseadusliku ja ebainimliku tegevuse tõttu; kiidab heaks tugevama dialoogi NATO ja selle nelja India ja Vaikse ookeani piirkonna partneri, nimelt Austraalia, Jaapani, Korea Vabariigi ja Uus-Meremaa vahel, et käsitleda valdkonnaüleseid julgeolekuprobleeme ja ülemaailmseid väljakutseid ning suurendada vastastikust teadlikkust julgeolekuarengutest Euro-Atlandi ja India ja Vaikse ookeani piirkonnas, eelkõige suursaadikute kohtumised NATO Põhja-Atlandi Nõukogu ja nende nelja Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riigi vahel, mida tavaliselt nimetatakse NAC+4 formaadiks; nõuab, et EL arendaks samasugust dialoogi nelja Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna partneriga; rõhutab, et partneritega tehtavas koostöös tuleks keskenduda suutlikkuse suurendamisele, hübriidohtudele, massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja kriisidele reageerimisele, küberkaitsele, tsiviilvalmidusele ning ÜRO naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavale; kutsub NATOt üles kasutama oma 2030. aasta aruteluprotsessi, et tõhustada koostööd oma partneritega, et kaitsta ühiseid väärtusi, tugevdada piirkonnas demokraatiat, tugevdada vastupanuvõimet ja toetada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, tagades samal ajal suurema järjepidevuse Hiinat puudutavas poliitikas, austades täielikult Euroopa Liidu otsuste ja tegutsemise autonoomiat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt projekti „Julgeolekualase koostöö tõhustamine Aasias ja Aasia riikidega“ üle ning selle rakendamise toetamiseks julgustab sõjaväeohvitseride korrapäraseid vahetusi ja õppereise, et hõlbustada vastastikust mõistmist ja edendada ühist strateegilist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab ELi ja Jaapani hästi väljakujunenud strateegilise partnerluse olulisust ning rõhutab meie partnerlust julgeoleku, kaitse ja ühendatuse valdkonnas; märgib, et Jaapan on ainus India ja Vaikse ookeani piirkonna partner, mida on spetsiifiliselt nimetatud ELi strateegilises kompassis; väljendab heameelt 12. mail 2022 toimunud ELi-Jaapani 28. tippkohtumise tulemuste üle, kus juhid kinnitasid taas oma pühendumust koostöö tõhustamisele vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkonna nimel, mis põhineb ühistel väärtustel ja piirkonna täiendavatel strateegiatel; märgib, et Jaapan on traditsiooniliselt koondanud oskusteavet ja teadmisi koostöö kohta India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega; nõuab seetõttu, et EL tõhustaks koostööd Jaapaniga, et tõhusalt tugevdada meresõidu turvalisuse alast koostööd piirkonnas, eriti ASEANiga; tunneb igati heameelt Jaapani osalemise üle rahvusvahelistes piraatlusevastastes jõupingutustes Adeni lahel, korraldades ühiseid õppusi EUNAVFORi Atalanta operatsiooniga; nõuab, et mõlemad partnerid tugevdaksid koostööd meresõidu turvalisuse valdkonnas ja arendaksid edasi koostööd ÜJKP raames sellistes valdkondades nagu luureteave, suutlikkuse suurendamine ja küberturvalisus; peab kiiduväärseks ELi ja Jaapani võetud kohustust tõhustada konsultatsioone desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas ning edendada Ukraina sõja kontekstis veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tugevdamist; nõuab, et EL ja Jaapan laiendaksid veelgi konsultatsioone hübriidohtude valdkonnas, sealhulgas dialooge desinformatsiooni vastu võitlemise ning riiklike ja valitsusväliste osalejate sekkumise üle; tunneb suurt heameelt Jaapani tiheda koostöö ja kooskõla üle ELi ja USAga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ja sanktsioonide kehtestamisega vastuseks sellele jõhkrale rahvusvahelise õiguse rikkumisele; väljendab heameelt ELi ja Jaapani vahelise koostöö ja koordineerimise kiire käivitamise üle, et säilitada ülemaailmsete energiaturgude stabiilsus, ning hindab kõrgelt Jaapani solidaarsust ELi varustamisel taskukohase veeldatud maagaasiga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et EL tugevdaks veelgi strateegilist partnerlust Indiaga; tunneb seepärast heameelt ELi ja India võetud kohustuste üle julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning hiljutise meresõidu turvalisuse dialoogi alustamise üle; kutsub mõlemat poolt üles veelgi tugevdama oma operatiivkoostööd merel, sealhulgas ühiseid mereväeõppusi ja sadamakülastusi ning meetmeid mere sideliinide kaitsmiseks ja edendamiseks, sealhulgas hiljuti loodud ELi ja India ühendatuspartnerluse raames; lisaks nõuab, et EL ja India tõhustaks vastastikust kooskõlastamist ja teabevahetust, et suurendada teadlikkust merendusvaldkonnast India ja Vaikse ookeani piirkonnas; väljendab heameelt komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 24. ja 25. aprilli visiidi üle Indiasse; rõhutab, et see on positiivne samm tulevaste partnerluste tugevdamise ja kahepoolse koostöö süvendamise suunas India ja Vaikse ookeani piirkonnas; märgib, et India on meresõidu turvalisuse keskkonna loomisel oluline partner; kordab, et Kesk- ja Lõuna-Aasia stabiliseerimine peaks olema ELi ja India koostöö esmane eesmärk; peab kahetsusväärseks, et India valitsus ei mõista selgelt hukka Venemaa ebaseaduslikku sõda Ukraina vastu, ja kutsub India valitsust üles oma seisukohta läbi vaatama, pidades silmas selgelt tõendatud rahvusvahelise õiguse rikkumisi Venemaa poolt; kutsub Indiat kui maailma suurimat demokraatiat üles mitte tegevusetult pealt vaatama, kui Euroopa üht suurimat demokraatiat Ukrainat jõhkralt rünnatakse, ning kutsub India valitsust üles sõna võtma süütute tsiviilelanike tapmise ning Vladimir Putini revisionistlike ja jõhkrate tegude vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et Euroopa Liidu ja Austraalia suhetel on sügavad ajaloolised juured ja inimlikud sidemed ning need põhinevad ühistel väärtustel ja põhimõtetel, nagu rahu ja julgeolek ning demokraatia, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja õigusriigi põhimõtete, sealhulgas rahvusvahelise õiguse austamine; tunneb heameelt positiivse arengu üle ELi ja Austraalia julgeoleku- ja kaitsekoostöös viimasel kümnendil ning Austraalia osalemise üle ELi kriisiohjeoperatsioonides; nõuab, et mõlemad partnerid suurendaksid veelgi kooskõlastamist ja sünergiat, et edendada julgeolekut ja stabiilsust India ja Vaikse ookeani piirkonnas, sealhulgas seoses meresõiduvabadusega, ning osaleksid aruteludes, et teha kindlaks ühiseid huvisid pakkuvad valdkonnad tulevaseks koostööks julgeoleku ja kaitsega seotud küsimustes; märgib siiski, et vastastikust usaldust on mõjutanud AUKUSe lepinguga seotud konsultatsiooni ja teabe puudumine; väljendab soovi teha tulevikus head vastastikust kaitsealast koostööd; tunneb suurt heameelt Austraalia tiheda koostöö ja kooskõla üle ELi ja USAga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ja sanktsioonide kehtestamisega vastuseks sellele rahvusvahelise õiguse jõhkrale rikkumisele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab muret Hiina hiljutise julgeolekukokkuleppe pärast Saalomoni Saartega, mis võib mõjutada India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeolekut; rõhutab, et Hiina mereväe võimalik kohalolek Saalomoni Saartel võib takistada Austraalia juurdepääsu mereteedele nii kaubanduslikel kui ka sõjalistel eesmärkidel; rõhutab, et meresõiduvabadus India ja Vaikse ookeani vetes on ülemaailmse ja piirkondliku rahu jaoks hädavajalik, tagades ELi ja tema partnerite strateegilised huvid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt hea koostöö üle ELi ja Korea Vabariigi vahel, sealhulgas julgeoleku ja kaitse valdkonnas, ning hoiatab, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumategevus kujutab endast tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning ülemaailmsetele desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise jõupingutustele; mõistab igati hukka, et 2022. aasta algusest saadik on Korea Rahvademokraatlik Vabariik korraldanud ulatuslikumaid provokatsioone, sealhulgas tulistas ta 12. mail Pyongyangi Sunani piirkonnas välja kolm ballistilist lühimaaraketti ning 25. mail, s.o pärast seda, kui USA president Joe Biden Korea Vabariigist lahkus, tulistas ta välja kolm ballistilist raketti; märgib kahetsusega, et see on sel aastal 17. suur relvakatsetus; rõhutab Korea Vabariigi otsustavat rolli Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuuma- ja ballistiliste rakettide programmide täielikuks, kontrollitavaks ja pöördumatuks lõpetamiseks tehtavate jõupingutuste toetamisel; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles kasutama oma usaldusväärsust ja asjatundlikkust, et aidata neile jõupingutustele tulemuslikult kaasa, sealhulgas toetades liidu rahvusvaheliste partneritega tehtavas tihedas koostöös Korea Rahvademokraatliku Vabariigiga rahumeelse ja diplomaatilise lahenduse leidmist; mõistab Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ballistilised raketid ja tuumakatsetused ning muu tuumarelva levikuga seotud tegevuse teravalt hukka; nõuab tungivalt, et Korea Rahvademokraatlik Vabariik kirjutaks kiiresti alla tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule ja ratifitseeriks selle ning jätkaks tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu ning Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) üldiste kaitsemeetmete lepingu järgimist ning jõustaks kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli; rõhutab, et ELi ja Korea Vabariigi küberturvalisuskoostöö on osutunud tulemuslikuks vahendiks Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist ja muudest piirkondlikest riikidest pärinevate küberrünnete vastu võitlemisel; nõuab, et nii EL kui ka Korea Vabariik suurendaksid veelgi ühiseid jõupingutusi küberkuritegevuse vastu võitlemiseks ja vastupidava taristu ehitamiseks; kutsub ELi ja Korea Vabariigi valitsust üles süvendama koostööd kosmosepoliitika ja tehnoloogia küsimustes; tunneb suurt heameelt Korea Vabariigi tiheda koostöö ja kooskõla üle ELi ja USAga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ja sanktsioonide kehtestamisega vastuseks sellele rahvusvahelise õiguse jõhkrale rikkumisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab Taiwani peamiseks partneriks ja demokraatlikuks liitlaseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning toetab jõuliselt selle demokraatlikku teed; rõhutab ELi tihedat toetust Taiwanile ning nendevahelist sõprust, ning pidades silmas ka Venemaa sõda Ukraina vastu lükkab kindlalt ümber kõik Hiina propaganda katsed tuua sarnasusi Venemaa Ukraina-vastase sõja ja Taiwani üldise julgeolekuolukorra vahel, kuna need olukorrad erinevad oluliselt nii ajalooliselt kui ka Taiwani rolli analüüsimisel piirkondlikus ja globaalses kontekstis; tunneb heameelt Taiwani positiivse rolli üle rahu ja julgeoleku edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning eelkõige Taiwani väinas; rõhutab vajadust tihedama kooskõlastamise järele sarnaselt mõtlevate partneritega, et säilitada Taiwani väinas rahu ja stabiilsus; kordab, et Hiina ja Taiwani suhteid tuleks arendada konstruktiivselt dialoogide kaudu, ilma kummagi poole sunni või destabiliseeriva taktikata; rõhutab vastuseisu igasugusele ühepoolsele tegevusele, mis võib kahjustada Taiwani väina senist olukorda, ning kordab, et väinaüleste suhete muudatusi ei tohi teha Taiwani kodanike tahte vastaselt; kutsub ELi üles tõhustama olemasolevat partnerlust Taiwaniga, et edendada ühiseid väärtusi, nagu demokraatia, inimõigused, õigusriik ja hea valitsemistava India ja Vaikse ookeani piirkonnas, teha koostööd sellistel teemadel nagu turvalised mereteed ning avatud ja turvaline õhuruum, ning teha ühiseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks; toetab tihedamat koostööd asjaomaste Euroopa ja Taiwani ametite, valitsusväliste organisatsioonide ja mõttekodade vahel ning kordab oma toetust Taiwani osalemisele vaatlejaliikmena rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsioonis; tunneb suurt heameelt Taiwani tiheda koostöö ja kooskõla üle ELi ja USAga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ja sanktsioonide kehtestamisega vastuseks sellele rahvusvahelise õiguse jõhkrale rikkumisele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt Uus-Meremaa positiivse rolli üle piirkondliku rahu ja julgeoleku tagamisel; kiidab heaks ELi ja Uus-Meremaa suhete ja koostöö partnerluslepingu tugeva keskendumise massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ning väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemisele, sealhulgas nõrgenenud majandusliku vastupanuvõimega tegelemisele, mis on peamine julgeoleku riskitegur; kiidab heaks Uus-Meremaa panuse ELi missioonidesse, nagu EUNAVFORi operatsioon Atalanta; tunneb heameelt ühiskomitee hiljutise otsuse üle uurida edasisi võimalusi koostöö tõhustamiseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, eelkõige meresõidu turvalisuse valdkonnas, ning tõhustada teabevahetust terrorismivastase võitluse, vägivaldse äärmusluse ja terroristliku veebisisu ning välissekkumiste ja desinformatsiooni valdkonnas; jääb ootama koostööd rahvusvahelise õiguse kaitsmiseks piirkonnas; tunneb suurt heameelt Uus-Meremaa tiheda koostöö ja kooskõla üle ELi ja USAga seoses reageerimisega Venemaa sõjale Ukraina vastu ja sanktsioonide kehtestamisega vastuseks sellele jõhkrale rahvusvahelise õiguse rikkumisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et EL tugevdaks koostööd Vaikse ookeani riikidega nii Vaikse ookeani saarte foorumi kui ka ELi ja AKVRO vahelise uue kokkuleppe kaudu; teeb ettepaneku kaasata uus AKVRO-ELi parlamentaarne ühisassamblee ja eelkõige selle ELi-Vaikse ookeani piirkondlik parlamentaarne assamblee ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiasse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerite olulist panust, mis on sõlmitud ELi ÜJKP missioonidel ja operatsioonidel osalemise raamlepingutega Austraalia, Uus-Meremaa, Korea Vabariigi ja Vietnamiga, ja selle võimalikku tõhustamist, ning nõuab partnerriikidega täiendavate osalemise partnerluslepingute sõlmimist; toetab India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerite jõupingutusi oma rahuvalvevõimekuse arendamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et EL kutsuks sarnaselt mõtlevaid India ja Vaikse ookeani piirkonna partnereid osalema valitud alalise struktureeritud koostöö projektides, tingimusel et kolmandate riikide osalemine on erandlik ja otsustatakse iga juhtumi korral eraldi kokku lepitud poliitiliste, sisuliste ja õiguslike tingimuste alusel; rõhutab, et selline koostöö võiks olla ELi strateegilistes huvides, muu hulgas tehniliste teadmiste või lisavõimaluste pakkumisel, ning võiks parandada koostalitlusvõimet ja sidusust, eriti selliste strateegiliste partnerite puhul nagu India ja Vaikse ookeani piirkonna demokraatlikud riigid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt G7 välisministrite 14. mai 2022. aasta kommünikee üle, milles rõhutatakse, kui oluline on säilitada vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkond, mis on kaasav ning juhindub põhivabaduste, õigusriigi, demokraatlike põhimõtete, territoriaalse terviklikkuse ning vaidluste rahumeelse ja kaasava lahendamise väärtustest; toetab kindlalt G7 riikide võetud kohustust töötada selle eesmärgi nimel, kaitstes ja edendades reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda, parandades piirkondlikku ühenduvust ja suurendades riikide vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

30.

Globaalsete ühisvarade vabadus: ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna suhete põhialus

Meresõidu turvalisuse mõõde

| 31. | rõhutab, et meresõidu turvalisus ja meresõiduvabadus, mis tuleb tagada kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS), on India ja Vaikse ookeani piirkonna peamiste probleemide hulgas; nõuab rohkem ELi välistegevust, eelkõige diplomaatilisi jõupingutusi, et tugevdada õigusriiki avamerel ning tugevdada India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega ka merendusalast koostööd; kutsub kõiki riike, kes ei ole seda teinud, kiiresti UNCLOSi ratifitseerima; tunneks heameelt ka süstemaatiliste ja kooskõlastatud raamistike loomise üle, mille hulgas oleksid ühisõppused, sadamakülastused ja jõupingutused võidelda piraatlusega, mis edendaksid mereväediplomaatiat ja aitaksid kaasa piirkondlikule meresõidu turvalisusele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid kooskõlastatult ja autonoomselt oma merendusvõimekust piirkonnas, sealhulgas uurides võimalusi, kuidas tagada Euroopa alaline ja usaldusväärne mereväe kohalolek India ookeanil; rõhutab vajadust suurendada ELi suutlikkust tulemusliku meresõiduturvalisuse pakkujana ning rõhutab vajadust arutada ja otsustada kõige olulisemate ja pakilisemate väljakutsete üle, mida saab reaalselt lahendada ELi abiga tihedas koostöös piirkonna partneritega, sealhulgas laevade ja laevaperede kaitse; rõhutab, et Prantsusmaa on ainus liikmesriik, millel on alaline sõjaline kohalolek India ookeanis; tunneb heameelt asjaolu üle, et Madalmaad ja Saksamaa on saatnud piirkonda fregatte; rõhutab, et selliseid mereväemissioone, sealhulgas ELi tasandi missioone, võiks korraldada ning need on tulevikus vajalikud integreerituna piirkondliku julgeoleku koordineeritud ja kõikehõlmavasse lähenemisviisi; tunneb heameelt ühiste mereväeõppuste üle, mida EUNAVFOR Atalanta on seni läbi viinud Jaapani, Korea Vabariigi, India, Vietnami, Omaani ja Djiboutiga, ning julgustab selliseid ühisõppusi tõhustama; rõhutab, et EUNAVFOR Atalantal on mereväediplomaatias oluline roll; tunneb heameelt selle tugeva panuse üle India ookeani piirkondliku julgeoleku tagamisse, eelkõige Maailma Toiduprogrammi laevade eduka kaitsmise ja piraatluse ohjeldamise kaudu, ning kiidab EUCAP Somalia ja EUTM Somaliaga loodud sünergiat; kiidab ka koostööd Uus-Meremaa ja USA mereväega ning ühist tööd NATO operatsiooni Ocean Shield ja operatsiooni AGENOR raames, mis on Euroopa juhitava Hormuzi väinas teostatava olukorrateadlikkust merel käsitleva algatuse (EMASOH) sõjaline komponent; kutsub rannikuäärseid liikmesriike üles suurendama oma mereväevõimeid, et suurendada ELi kohalolekut ja nähtavust ülemaailmses merendussektoris, ning nõuab, et EL laiendaks EUNAVFOR Atalanta geograafilist ulatust India ookeanil; kutsub liikmesriike, kes on juba suurendanud oma mereväe kohalolekut India ja Vaikse ookeani piirkonnas, kooskõlastama oma lähenemisviisi ELi foorumitel; tervitab sellega seoses välisasjade nõukogu hiljutist otsust käivitada koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamine India ookeani loodeosas, luues huvipakkuva mereala, mis hõlmab mereala Hormuzi väinast lõunapöörijooneni ning Punase mere põhjaosast India ookeani keskosani, tuginedes liikmesriikide individuaalsetele varadele; nõuab tugevat sünergiat EUNAVFOR Atalantaga; tunneb heameelt EUTM Mozambique’i kiire käivitamise üle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et tulemuslik meresõiduturvalisus nõuab merenduse stabiilsuse laiemat käsitust, võttes arvesse maismaaprobleeme, nagu korruptsioon, õigusriik, ebaseadusliku kalapüügi, ebaseadusliku uimastikaubanduse, ebaseadusliku relvakaubanduse ja inimkaubanduse ning piraatluse algpõhjused ning merendustegevuse, sealhulgas fossiilkütuste kaevandamisega seotud kaubandusliku ja tööstusliku tegevuse keskkonnamõju; nõuab, et ELi käsitleks neid probleeme paralleelselt traditsioonilisemate meresõidu turvalisuse meetmetega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiidab heaks ühise mereväetegevuse ja nõuab, et EL ning India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerid jätkaksid olemasolevate merenduskoostöö raamistike kasutamist; nõuab, et ELi hindaks koos oma partneritega vajadust luua seiresüsteem rahvusvahelise mereõiguse rikkumiste kohta India ja Vaikse ookeani piirkonnas; rõhutab piirkondlikel koostööfoorumitel, nagu ELi ja ASEANi meresõidu turvalisuse alase koostöö kõrgetasemeline dialoog, Aasia-Euroopa kohtumine ning ASEANi piirkondlik foorum, osalemise lisaväärtust ELi jaoks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et EL täiendaks oma kohalolekut merenduses tõhustatud merendusalase võimekuse suurendamise programmidega, mis on mõeldud sarnaselt mõtlevatele partneritele, sealhulgas jätkates CRIMARIO I ja II projektide rakendamist ELi kriitilise tähtsusega mereteede programmi osana ning laiendades koostööd meetmete alal, mille eesmärk on tõhustada teadlikkust olukorrast merel ja teabe jagamist; kutsub ELi üles hindama võimalust laiendada CRIMARIO geograafilist ulatust Vaikse ookeani lõunaosale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et kalavarude majandamine on merekeskkonna oluline aspekt; nõuab tungivalt, et EL jätkaks ookeani haldamise edendamist piirkonnas ja mereressursside kestlikku majandamist kestliku kalanduse partnerluslepingute rakendamise ja oma osalemise kaudu piirkondlikus kalavarude majandamises; nõuab, et EL tugevdaks koostööd sarnaselt mõtlevate rahvusvaheliste partneritega, et võidelda ülepüügi, liigse püügivõimsuse ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning võtta kalavarude majandamine süstemaatiliselt oma India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega peetavate meresõidu turvalisuse dialoogide päevakavasse; nõuab tungivalt, et EL jätkaks India ja Vaikse ookeani piirkonna kalurite elu- ja töötingimuste parandamist kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide ja standarditega; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu julgeoleku- ja kaitseaspektidele järgmises 2022. aasta ajakohastatud teatises ookeanide rahvusvahelise haldamise kohta; |
| --- | --- |

36.

Tehnoloogia, küberruum, õhu- ja kosmosemõõde

| 37. | rõhutab teabe ja küberturvalisuse olulisust maailmamajanduse elutähtsa taristu osana ning demokraatia kaitsmisel desinformatsiooni ja pahatahtlike rünnakute eest; tunnustab ELi jõupingutusi tõhustada veelgi koostööd piirkonna partnerite küberkuritegevuse ja kübervastupidavusvõimega seotud suutlikkuse suurendamise vallas; kutsub ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna partnereid üles tõhustama koostööd hübriidohtude, sealhulgas desinformatsioonikampaaniate vastases võitluses; rõhutab, et EL peab kooskõlastama sarnaselt mõtlevate India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega kollektiivse omistamise ning mehhanismid, mille eesmärk on jagada tõendeid ja luureteavet, mis oleks aluseks kübersanktsioonide kehtestamisel; kutsub ELi ja NATOt üles kooskõlastama oma vastavad strateegiad, mille eesmärk on anda piisavaid vastuseid piirkonnast lähtuvatele küberrünnakutele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema desinformatsiooni probleemi sarnaselt ELi idaservast pärinevale desinformatsioonile; teeb ettepaneku luua India ja Vaikse ookeani piirkonna jaoks ELi sõltumatu strateegiline teabevahetuskeskus, millel on asjaomases piirkonnas asuva ELi delegatsiooni raames spetsiaalsed töötajad ja ressursid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunneb heameelt ELi ja mitme India ja Vaikse ookeani piirkonna partneri vahel algatatud koostöö üle küberturvalisuse ja -kaitse vallas; nõuab, et EL kiirendaks ELi küberdiplomaatia võrgustiku loomist, mille eesmärk on edendada küberturvalisuse norme ja õigusraamistikke piirkonnas; nõuab, et EL ja sarnaselt mõtlevad India ja Vaikse ookeani piirkonna riigid edendaksid reeglitel põhinevat, vaba, avatud ja turvalist küberruumi ning tugevdaksid kübervaldkonna rahvusvahelist reguleerimist, muu hulgas Budapesti konventsiooni kaudu, ning edendaksid algatusi ÜRO raames; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et EL arendaks piirkondlikke ja ülemaailmseid partnerlusi piirkondlike demokraatlike elutähtsa tehnoloogia tootjatega, eesmärgiga töötada tehnoloogiliste demokraatiate ülemaailmse liidu loomise nimel, et kehtestada üksikkasutajate privaatsust austavad õiglased, avatud ja väärtuspõhised normid ja standardid tehnoloogia reeglipõhise, eetilise ja inimkeskse kasutamise kohta, eelkõige seoses tehisintellekti ja interneti haldamisega; nõuab tihedat koostööd ja kooskõlastamist ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel seoses reageerimisega ülemaailmsetes tarneahelates tekkida võivatele pingetele, mis tulenevad Venemaa ettevõtetele ja majandussektoritele kehtestatud rahvusvahelistest sanktsioonidest, ja nende pingete leevendamisega; nõuab tugevdatud koostööd demokraatlike India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega tehisintellekti sõjalise kasutamise ülemaailmsete normide väljatöötamisel ja täielikult autonoomsete relvasüsteemide ülemaailmsel keelustamisel; nõuab koordineeritud üleeuroopalist strateegilist lähenemisviisi piirkonnale, et tagada kriitilise tähtsusega tehnoloogia ja materjalide tarned ning tugevdada demokraatlike partnerite võimet neid toota; nõuab rangete poliitiliste ja tehniliste nõuete kehtestamist sellise tehnoloogia ostmiseks piirkonna mittedemokraatlikelt riikidelt, näiteks Hiinalt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab rahvusvahelise õiguse täielikul järgimisel põhinevat võrdset ja takistamatut juurdepääsu õhuruumile; toetab kohustust tagada avatud ja vaba liikumine selliste algatuste kaudu nagu ELi ja ASEANi vaheline üldine lennutranspordileping; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab rahvusvahelise koostöö ja julgeoleku kosmosemõõtme kasvavat tähtsust; väljendab muret kosmoserelvade suureneva arendamise ja leviku pärast, mis suurendab võidurelvastumise ohtu; rõhutab vajadust tõhustada piirkondlikku ja ülemaailmset koostööd ja dialoogi kosmoseküsimustes, sealhulgas ÜRO kosmoseasjade büroo kaudu, et leevendada pingeid ja takistada kosmose relvastamist; nõuab, et EL tugineks edukale kosmosepoliitika ja -tehnoloogia valdkonna koostööle Korea Vabariigi ja Jaapaniga ning alustaks kosmoseoskuste ja -tehnoloogia vallas koostööd muude piirkondlike partneritega; |
| --- | --- |

41.

Mittetraditsioonilised julgeolekuprobleemid

| 42. | rõhutab, et vägivaldse ekstremismi ja propaganda vastane võitlus on ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning rahvusvahelise kogukonna ühine huvi; nõuab, et EL looks vägivaldse äärmusluse ennetamise ja selle vastu võitlemise projekti, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tugevdada vastupanuvõimet vägivaldsele ekstremismile, näiteks ühtne platvorm ekstremismi vastu võitlemiseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas; kutsub ELi ja sarnaselt mõtlevaid Indo-Vaikse ookeani piirkonna partnereid tugevdama koostööd terrorismivastase võitluse luureteenistuste vahel, sealhulgas tugevdades akadeemilist vahetust; rõhutab vajadust veelgi edendada koostööd Europoli ja Aseanapoli ning Europoli ja riiklike õiguskaitseasutuste vahel, et hõlbustada heade tavade ja teadmiste vahetust olulistes valdkondades, nagu terrorismivastane võitlus, võitlus rahvusvahelise kuritegevuse, inim- ja ebaseadusliku relvakaubanduse ning rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu; tuletab meelde, et inimkaubandus on endiselt probleem kogu India ja Vaikse ookeani piirkonnas; nõuab, et EL toetaks piirkondlikke partnereid ÜRO inimkaubandust käsitleva protokolli ja piirkondlike algatuste (nt ASEANi inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise vastane konventsioon) rakendamisel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tihedamat koostööd India ja Vaikse ookeani riikidega, et tegeleda julgeolekuprobleemidega, mis tulenevad Afganistanist pärast Talibani võimu haaramist, sealhulgas terrorismi ning uimasti- ja inimkaubandusega, samas ka humanitaarkriisi ja inimeste julgeolekut ähvardavate ohtude lahendamisel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et tuumarelvade leviku oht ning uue tehnoloogiliselt arenenud tuumavõimekuse ja raketitehnoloogia kiire ülesehitamine ja kasutuselevõtt India ja Vaikse ookeani piirkonnas on endiselt peamised piirkondlikud ja ülemaailmsed julgeolekuprobleemid; väljendab sügavat muret desarmeerimise ja relvastuskontrolli struktuuri jätkuva lõhkumise pärast; nõuab tungivalt, et EL ja sarnaselt mõtlevad partnerriigid tõhustaksid koostööd tuumaohutuse ning tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade leviku tõkestamise alal ning toetaksid relvakaubanduslepingu rakendamist ja universaalseks muutmist India ja Vaikse ookeani piirkonnas; nõuab, et EL teeks koostööd sarnaselt mõtlevate partneritega, et osaleda intensiivses diplomaatias Hiinaga, võttes arvesse selle tuumaarsenali, sealhulgas hüperhelikiirusega tuumarakettide jätkuvat moderniseerimist, et jõuda universaalse uue relvastuskontrolli korrani, ning tulemuslikku desarmeerimis- ja tuumarelva leviku tõkestamise struktuuri, eelkõige seoses keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu ja 2026. aastal kehtivuse kaotava uue strateegilise relvastuse vähendamise lepingu võimaliku järglasega, et kaitsta ELi ja rahvusvahelisi julgeolekuhuve; nõuab olemasolevate rahvusvaheliste desarmeerimis- ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise lepingute ja instrumentide säilitamist ja järgimist; kutsub tuumarelvavõimekusega riike, kes ei kuulu tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu raamistikku, hoiduma igasuguse sõjalise tuumatehnoloogia levikust ja ühinema lepinguga; kiidab ELi keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude alaste tippkeskuste algatust, mida rahastatakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist, ning kutsub Euroopa välisteenistust üles jätkama meie India ja Vaikse ookeani piirkonna partnerite koolitamise ja suutlikkuse suurendamise tugevdamist; toetab Kagu-Aasia tuumarelvavaba tsooni (SEANWFZ-leping) kui tuuma- ja muudest massihävitusrelvadest vaba piirkonda ning eelkõige eesmärki edendada tuumadesarmeerimist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et India ja Vaikse ookeani piirkond on kliimamuutustele väga avatud, millega kaasnevad tõsised julgeolekuriskid; ergutab ELi partnereid India ja Vaikse ookeani piirkonnas võimendama oma tegevust kliimamuutuse vastu võitlemiseks kooskõlas Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkidega ning julgustab ELi toetama partnereid väiksema heite saavutamisel ning kliimamuutuse leevendamise meetmete rakendamisel, samuti suurendama nende suutlikkust kliimajulgeoleku riskide hindamisel, ennetamisel ja juhtimisel; nõuab, et EL seaks kliimaga seotud julgeolekuriskid ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiakoostöö tegevuskavas olulisele kohale ning rakendaks selles piirkonnas tegutsedes täielikult ELi kaitse- ja kliimapoliitika tegevuskava; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunneb heameelt ELi plaani üle tugevdada oma koostööd India ja Vaikse ookeani piirkonnaga humanitaar- ja katastroofiabi võimete valdkonnas; kutsub ELi ning selle India ja Vaikse ookeani piirkonna partnereid üles seadma katastroofide ennetamine ja vastupanuvõime prioriteediks ning kiirendama Sendai katastroofiriski vähendamise raamistiku 2015–2030 rakendamist; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 40.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0504.

(4)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 170.

(5)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 240.

(6)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 117.

(7)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 172.

(8)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 44.

(9)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 109.

(10)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 341.

(11)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 102.

(12)  ELT L 435, 23.12.2020, lk 74.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/48

---

P9_TA(2022)0225

ELi saared ja ühtekuuluvuspoliitika

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ELi saarte ja ühtekuuluvuspoliitika kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2021/2079(INI))

(2022/C 493/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 174, 175 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 174, 175 ja 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi saarte komisjoni 40. iga-aastase üldkoosoleku 15. aprilli 2021. aasta lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi saarte komisjoni 40. iga-aastase üldkoosoleku 15. aprilli 2021. aasta lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selles sätestatud kontseptsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selles sätestatud kontseptsioone,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2020. aasta järeldusi ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 kohta,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni jaoks tehtud uuringut „Euroopa Liidu saared: praegune olukord ja tulevased väljakutsed“ (avaldatud märtsis 2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni jaoks tehtud uuringut „Euroopa Liidu saared: praegune olukord ja tulevased väljakutsed“ (avaldatud märtsis 2021),

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni jaoks tehtud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika ja kliimamuutused“ (avaldatud märtsis 2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni jaoks tehtud uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika ja kliimamuutused“ (avaldatud märtsis 2021),

| — | võttes arvesse taasterahastut „NextGenerationEU“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taasterahastut „NextGenerationEU“,

| — | võttes arvesse Ponta Delgadas 18. novembril 2021. aastal alla kirjutatud äärepoolseimate piirkondade juhtide XXVI konverentsi lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ponta Delgadas 18. novembril 2021. aastal alla kirjutatud äärepoolseimate piirkondade juhtide XXVI konverentsi lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 10. detsembri 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa Komisjoni aruanne ELi äärepoolseimate piirkondade uuendatud strateegilise partnerluse rakendamise kohta“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 10. detsembri 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa Komisjoni aruanne ELi äärepoolseimate piirkondade uuendatud strateegilise partnerluse rakendamise kohta“ (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2021. aasta kokkulepet käibemaksumäärasid käsitlevate ELi eeskirjade ajakohastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2021. aasta kokkulepet käibemaksumäärasid käsitlevate ELi eeskirjade ajakohastamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (6),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega (8),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 14. oktoobri 2020. aasta arvamust „Loodusvarade kestlik kasutamine Vahemere saarepiirkondades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 14. oktoobri 2020. aasta arvamust „Loodusvarade kestlik kasutamine Vahemere saarepiirkondades“,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0144/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0144/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu saarepiirkondades elab hinnanguliselt üle 20 000 000 elaniku (4,6 % liidu kogurahvastikust); arvestades, et Euroopa saarte elanikkond on jaotatud ligikaudu 2 400 saarele, mis kuuluvad 13 liikmesriiki; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu saarepiirkondades elab hinnanguliselt üle 20 000 000 elaniku (4,6 % liidu kogurahvastikust); arvestades, et Euroopa saarte elanikkond on jaotatud ligikaudu 2 400 saarele, mis kuuluvad 13 liikmesriiki;

| B. | arvestades, et Euroopa saared, kus esineb märkimisväärseid struktuuriprobleeme, on juba suures osas liigitatud NUTS 2 või NUTS 3 kategooriatesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa saared, kus esineb märkimisväärseid struktuuriprobleeme, on juba suures osas liigitatud NUTS 2 või NUTS 3 kategooriatesse;

| C. | arvestades, et saartel on sageli kombineeritud mitmesugused ja püsivad looduslikud puudused, nagu väike suurus, enamikus madal asustustihedus, demograafilised probleemid, nagu hooajaline demograafiline surve, väike turg, juurdepääs saarele teise saare kaudu (saar ja saarestik), mägipiirkondadega väga sarnane keeruline topograafia, sõltuvus mere- ja õhutranspordist või sõltuvus mõnest üksikust tootest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et saartel on sageli kombineeritud mitmesugused ja püsivad looduslikud puudused, nagu väike suurus, enamikus madal asustustihedus, demograafilised probleemid, nagu hooajaline demograafiline surve, väike turg, juurdepääs saarele teise saare kaudu (saar ja saarestik), mägipiirkondadega väga sarnane keeruline topograafia, sõltuvus mere- ja õhutranspordist või sõltuvus mõnest üksikust tootest;

| D. | arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad riike ja piirkondi erinevalt, nende mõju on suurem juba niigi mahajäänud piirkondades, ning see süvendab senist territoriaalset ja sotsiaalset ebavõrdsust veelgi; arvestades, et maapiirkondi, kaugeid ja äärepoolseimaid piirkondi, sealhulgas saari, mõjutab rahvastikukadu kõige enam, kusjuures nendest piirkondadest lahkuvad peamiselt noored ja naised, mille tulemusena suureneb seal elavate eakate osakaal, ja see võib suurendada sotsiaalse eraldatuse ohtu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad riike ja piirkondi erinevalt, nende mõju on suurem juba niigi mahajäänud piirkondades, ning see süvendab senist territoriaalset ja sotsiaalset ebavõrdsust veelgi; arvestades, et maapiirkondi, kaugeid ja äärepoolseimaid piirkondi, sealhulgas saari, mõjutab rahvastikukadu kõige enam, kusjuures nendest piirkondadest lahkuvad peamiselt noored ja naised, mille tulemusena suureneb seal elavate eakate osakaal, ja see võib suurendada sotsiaalse eraldatuse ohtu;

| E. | arvestades, et saarte eripära on tunnustatud ELi toimimise lepingu artiklis 174, ning arvestades, et seda artiklit ei kohaldata ikka veel konkreetselt ELi saareterritooriumide suhtes; arvestades, et neid eripärasid tuleks ELi poliitikas arvesse võtta, eelkõige tuleks koostada spetsiaalne strateegia, Euroopa tegevuskava ja saarepoliitika tegevuskava, milles on selgelt määratletud tegevusprioriteedid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et saarte eripära on tunnustatud ELi toimimise lepingu artiklis 174, ning arvestades, et seda artiklit ei kohaldata ikka veel konkreetselt ELi saareterritooriumide suhtes; arvestades, et neid eripärasid tuleks ELi poliitikas arvesse võtta, eelkõige tuleks koostada spetsiaalne strateegia, Euroopa tegevuskava ja saarepoliitika tegevuskava, milles on selgelt määratletud tegevusprioriteedid;

| F. | arvestades, et kõik saarepiirkonnad on suhteliselt vähem arenenud kui liikmesriikide, mille alla saared kuuluvad, mandripiirkonnad ja nende SKP elaniku kohta on väiksem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik saarepiirkonnad on suhteliselt vähem arenenud kui liikmesriikide, mille alla saared kuuluvad, mandripiirkonnad ja nende SKP elaniku kohta on väiksem;

| G. | arvestades, et kolm ELi liikmesriiki on saared; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kolm ELi liikmesriiki on saared;

| H. | arvestades, et saarte füüsiline lahtiühendatus ja nende kaugus mandriosast tekitab lisapiiranguid, eelkõige tööturu, kestlike transpordiühenduste ja liikuvuse, tooraine ja tarbekaupade impordi jaoks, saaretoodete juurdepääsul naaberriikide välisturgudele, hariduses, tervishoius, majandustegevuses, juurdepääsul veele ja kanalisatsioonile, vee- ja energiavarustuses ning jäätmekäitlusseadmetes; arvestades, et selline geograafiline eraldatus raskendab oluliselt selliste piirkondade roheüleminekut kliimaneutraalsele majandusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et saarte füüsiline lahtiühendatus ja nende kaugus mandriosast tekitab lisapiiranguid, eelkõige tööturu, kestlike transpordiühenduste ja liikuvuse, tooraine ja tarbekaupade impordi jaoks, saaretoodete juurdepääsul naaberriikide välisturgudele, hariduses, tervishoius, majandustegevuses, juurdepääsul veele ja kanalisatsioonile, vee- ja energiavarustuses ning jäätmekäitlusseadmetes; arvestades, et selline geograafiline eraldatus raskendab oluliselt selliste piirkondade roheüleminekut kliimaneutraalsele majandusele;

| I. | arvestades, et jätkusuutliku konkurentsivõime, sotsiaalse õigluse ja vastupanuvõime seisukohast on kõigi inimeste, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel ning saartel elavate inimeste võrdne juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale oskuste omandamisele, täiendamisele ja ümberõppele ning oskustega seotud vahendeid ja nende vajadust käsitlevale teabele, nõustamisele, haridusele ja kutseõppele äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et jätkusuutliku konkurentsivõime, sotsiaalse õigluse ja vastupanuvõime seisukohast on kõigi inimeste, sealhulgas maapiirkondades ja äärealadel ning saartel elavate inimeste võrdne juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale oskuste omandamisele, täiendamisele ja ümberõppele ning oskustega seotud vahendeid ja nende vajadust käsitlevale teabele, nõustamisele, haridusele ja kutseõppele äärmiselt oluline;

| J. | arvestades, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 349 peab EL võtma äärepoolseimate piirkondade (enamasti saarte) jaoks erimeetmeid, mille eesmärk on sätestada nendes piirkondades ELi ühise poliitika kohaldamise tingimused, eelkõige sellistes valdkondades nagu tolli- ja kaubanduspoliitika, maksupoliitika, vabatsoonid, põllumajandus- ja kalanduspoliitika, toorainete ja hädavajalike tarbekaupadega varustamise tingimused, riigiabi ning struktuurifondidele ja liidu horisontaalprogrammidele ligipääsu tingimused; arvestades, et kõigis neis valdkondades võetavad erimeetmed aitavad tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ELis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 349 peab EL võtma äärepoolseimate piirkondade (enamasti saarte) jaoks erimeetmeid, mille eesmärk on sätestada nendes piirkondades ELi ühise poliitika kohaldamise tingimused, eelkõige sellistes valdkondades nagu tolli- ja kaubanduspoliitika, maksupoliitika, vabatsoonid, põllumajandus- ja kalanduspoliitika, toorainete ja hädavajalike tarbekaupadega varustamise tingimused, riigiabi ning struktuurifondidele ja liidu horisontaalprogrammidele ligipääsu tingimused; arvestades, et kõigis neis valdkondades võetavad erimeetmed aitavad tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ELis;

| K. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal puudus hooaja- ja lähetatud töötajatel sageli esmatasandi tervishoid, korralik majutus, isikukaitsevahendid ja piisav teave; arvestades, et sageli oli neil vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemidele (sealhulgas haigushüvitis ja lühiajalise töötuse skeemid) ainult ebapiisav juurdepääs või puudus see üldse; arvestades, et töötajate liikuvus sõltub suurel määral kättesaadavatest transpordivahenditest ning see mõjutab eriti saartelt ja liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal puudus hooaja- ja lähetatud töötajatel sageli esmatasandi tervishoid, korralik majutus, isikukaitsevahendid ja piisav teave; arvestades, et sageli oli neil vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemidele (sealhulgas haigushüvitis ja lühiajalise töötuse skeemid) ainult ebapiisav juurdepääs või puudus see üldse; arvestades, et töötajate liikuvus sõltub suurel määral kättesaadavatest transpordivahenditest ning see mõjutab eriti saartelt ja liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid;

| L. | arvestades, et ELi saarepiirkondadele mõju avaldavad COVID-19 kriisi pikaajalised sotsiaalsed, majanduslikud, keskkonnaalased ja kultuurilised tagajärjed on eriti muret tekitavad ning et Euroopa taastumine peab toimuma saarte kaudu ja ei tohiks tekitada uusi piirkondlikke erinevusi; COVID-19 kriis on toonud esile saarte majanduse väga suure nõrkuse selliste sündmuste suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi saarepiirkondadele mõju avaldavad COVID-19 kriisi pikaajalised sotsiaalsed, majanduslikud, keskkonnaalased ja kultuurilised tagajärjed on eriti muret tekitavad ning et Euroopa taastumine peab toimuma saarte kaudu ja ei tohiks tekitada uusi piirkondlikke erinevusi; COVID-19 kriis on toonud esile saarte majanduse väga suure nõrkuse selliste sündmuste suhtes;

| M. | arvestades, et COVID-19 kriis on saarte sageli kõrget töötuse määra, mis on enamasti kõrgem kui mandril, tõsiselt süvendanud, mõjutades eelkõige noori; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 kriis on saarte sageli kõrget töötuse määra, mis on enamasti kõrgem kui mandril, tõsiselt süvendanud, mõjutades eelkõige noori;

| N. | arvestades, et saared ja äärepoolseimad piirkonnad on kliimamuutuste eesliinil, mida mõjutavad meretaseme tõus ja rannikualade erosioon, merede ja ookeanide soojenemine ja hapestumine ning selliste loodusõnnetuste sagenemine ja tugevnemine nagu tsüklonid, vulkaanipursked, metsatulekahjud ja tormid, üleujutused, põud ja kõrbestumine, millel võib olla negatiivne mõju põllumajandusele ja toiduainetega varustamisele ning mis võivad põhjustada mitmesuguseid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakahjusid; arvestades, et saared võivad olla suurepärased laborid mitmesuguste roheülemineku protsesside jaoks ning paljud neist püüavad saavutada taastuvenergia abil energiasõltumatust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et saared ja äärepoolseimad piirkonnad on kliimamuutuste eesliinil, mida mõjutavad meretaseme tõus ja rannikualade erosioon, merede ja ookeanide soojenemine ja hapestumine ning selliste loodusõnnetuste sagenemine ja tugevnemine nagu tsüklonid, vulkaanipursked, metsatulekahjud ja tormid, üleujutused, põud ja kõrbestumine, millel võib olla negatiivne mõju põllumajandusele ja toiduainetega varustamisele ning mis võivad põhjustada mitmesuguseid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakahjusid; arvestades, et saared võivad olla suurepärased laborid mitmesuguste roheülemineku protsesside jaoks ning paljud neist püüavad saavutada taastuvenergia abil energiasõltumatust;

| O. | arvestades, et saartel on palju eeliseid, mida tuleks paremini hinnata; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et saartel on palju eeliseid, mida tuleks paremini hinnata;

| P. | arvestades, et saared on bioloogiliselt mitmekesised ja nende ökosüsteemid on erakordselt rikkad; saarte ökosüsteeme ohustab eriti kliimamuutuste mõju ja neid tuleb kaitsta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et saared on bioloogiliselt mitmekesised ja nende ökosüsteemid on erakordselt rikkad; saarte ökosüsteeme ohustab eriti kliimamuutuste mõju ja neid tuleb kaitsta;

| Q. | arvestades, et paljudel saartel jäävad sisemaa piirkonnad majandusarengu ja teenuste kättesaadavuse osas rannikupiirkondadest maha; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et paljudel saartel jäävad sisemaa piirkonnad majandusarengu ja teenuste kättesaadavuse osas rannikupiirkondadest maha;

| R. | arvestades, et saarte põllumajandusettevõtetele, millest enamik on väikepõllumajandusettevõtted, tekitavad probleeme nende kõrvaline ja saareline asukoht ning sõltuvus keskkonnatingimustest, sõltuvus mandri energiast, tootmise piiratud mitmekesisus kohalike ja kliimatingimuste tõttu, suur sõltuvus kohalikest turgudest, samuti kliimakriis, keskkonnaseisundi halvenemine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja põhitaristute puudumine nagu teed, veevarustus, jäätmekäitlus, digitaalne ja tervishoiu infrastruktuur; arvestades, et nendele struktuursetele probleemidele lisandub sageli täielikult väljaarendatud üldhuviteenuste puudumine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et saarte põllumajandusettevõtetele, millest enamik on väikepõllumajandusettevõtted, tekitavad probleeme nende kõrvaline ja saareline asukoht ning sõltuvus keskkonnatingimustest, sõltuvus mandri energiast, tootmise piiratud mitmekesisus kohalike ja kliimatingimuste tõttu, suur sõltuvus kohalikest turgudest, samuti kliimakriis, keskkonnaseisundi halvenemine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja põhitaristute puudumine nagu teed, veevarustus, jäätmekäitlus, digitaalne ja tervishoiu infrastruktuur; arvestades, et nendele struktuursetele probleemidele lisandub sageli täielikult väljaarendatud üldhuviteenuste puudumine;

| S. | arvestades, et saared, eelkõige äärepoolseimad piirkonnad, on sotsiaal-majanduslike kriiside ja loodusõnnetuste, näiteks äärmuslike ilmastikunähtuste ja vulkaanilise tegevuse suhtes väga vähe kaitstud; arvestades, et saari mõjutavad isoleeritud asukoha ja mandril asuvatelt territooriumidelt põhitarbeainete, näiteks kütuse või vee tarnimise tõttu rängemini sellised nähtused nagu COVID-19 pandeemia, mis tekitavad põllumajandustootjatele erilisi raskusi; arvestades, et liidu saarepiirkonnad annavad 80 % Euroopa bioloogilisest mitmekesisusest, on koduks paljudele Euroopa endeemilistele liikidele ning võivad olla isegi varjupaik liikidele, keda ähvardab oht või väljasuremisoht, samuti on saared eluliselt tähtsad talvitumispaigad, peatuspaigad või kogunemiskohad rändlindudele, imetajatele ja selgrootutele ning maastiku ja keskkonna väärtuslik osa, mis vajab erikaitset; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et saared, eelkõige äärepoolseimad piirkonnad, on sotsiaal-majanduslike kriiside ja loodusõnnetuste, näiteks äärmuslike ilmastikunähtuste ja vulkaanilise tegevuse suhtes väga vähe kaitstud; arvestades, et saari mõjutavad isoleeritud asukoha ja mandril asuvatelt territooriumidelt põhitarbeainete, näiteks kütuse või vee tarnimise tõttu rängemini sellised nähtused nagu COVID-19 pandeemia, mis tekitavad põllumajandustootjatele erilisi raskusi; arvestades, et liidu saarepiirkonnad annavad 80 % Euroopa bioloogilisest mitmekesisusest, on koduks paljudele Euroopa endeemilistele liikidele ning võivad olla isegi varjupaik liikidele, keda ähvardab oht või väljasuremisoht, samuti on saared eluliselt tähtsad talvitumispaigad, peatuspaigad või kogunemiskohad rändlindudele, imetajatele ja selgrootutele ning maastiku ja keskkonna väärtuslik osa, mis vajab erikaitset;

| T. | arvestades, et oluline osa saarte sotsiaal-majanduslikust arengust tugineb hooajalise iseloomuga sektoritele, nagu põllumajandus ja turism; arvestades, et saarepiirkondade põllumajandustootjatel on konkreetsed raskused, eriti vähenenud konkurentsivõime, kuna nad peavad kandma suuri transpordikulusid ega saa kasutada mastaabisäästu, sest maa on paljudel saartel napp ressurss; arvestades, et ELi saared peavad järgima strateegiat „Talust taldrikule“, mis on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline osa, et töötada välja õiglased, tervislikud ja keskkonnasõbralikud toiduainete tarnesüsteemid; arvestades, et need piirkonnad võivad olla märkimisväärselt ebasoodsamas olukorras konkurentsi tõttu, mida pakuvad kolmandad riigid, kes sageli ei järgi samu keskkonna- ja toiduohutuse standardeid ning kus tööjõukulud on palju väiksemad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et oluline osa saarte sotsiaal-majanduslikust arengust tugineb hooajalise iseloomuga sektoritele, nagu põllumajandus ja turism; arvestades, et saarepiirkondade põllumajandustootjatel on konkreetsed raskused, eriti vähenenud konkurentsivõime, kuna nad peavad kandma suuri transpordikulusid ega saa kasutada mastaabisäästu, sest maa on paljudel saartel napp ressurss; arvestades, et ELi saared peavad järgima strateegiat „Talust taldrikule“, mis on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline osa, et töötada välja õiglased, tervislikud ja keskkonnasõbralikud toiduainete tarnesüsteemid; arvestades, et need piirkonnad võivad olla märkimisväärselt ebasoodsamas olukorras konkurentsi tõttu, mida pakuvad kolmandad riigid, kes sageli ei järgi samu keskkonna- ja toiduohutuse standardeid ning kus tööjõukulud on palju väiksemad;

| U. | arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ mõjul ELi põllumajandustoodangule võivad olla nendes piirkondades rasked tagajärjed, kuna nende konkurentsivõime on võrreldes väljastpoolt pärit impordiga väike ja nad seisavad silmitsi toodangu mitmekesistamisega seotud probleemidega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ mõjul ELi põllumajandustoodangule võivad olla nendes piirkondades rasked tagajärjed, kuna nende konkurentsivõime on võrreldes väljastpoolt pärit impordiga väike ja nad seisavad silmitsi toodangu mitmekesistamisega seotud probleemidega;

| V. | arvestades, et saarte mere- ja maismaapiirkonna bioloogiline mitmekesisus on suures osas endeemiline ja seetõttu vähe kaitstud; arvestades, et mere- ja rannikualade reostus ning ülepüük ja ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük avaldavad saarte keskkonnale suurenenud mõju, millel on väga tõsised tagajärjed tööhõivele, väikesemahulise kalapüügi sektorile ja kohalikele kogukondadele ning mis tekitavad saartele probleeme; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et saarte mere- ja maismaapiirkonna bioloogiline mitmekesisus on suures osas endeemiline ja seetõttu vähe kaitstud; arvestades, et mere- ja rannikualade reostus ning ülepüük ja ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük avaldavad saarte keskkonnale suurenenud mõju, millel on väga tõsised tagajärjed tööhõivele, väikesemahulise kalapüügi sektorile ja kohalikele kogukondadele ning mis tekitavad saartele probleeme;

| W. | arvestades, et äärepoolseimatel piirkondadel ja saartel on võimalik aidata tagada Euroopa kestlik tulevik sellistes strateegilistes sektorites nagu puhas energeetika, bioloogiline mitmekesisus ja ökoturism; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et äärepoolseimatel piirkondadel ja saartel on võimalik aidata tagada Euroopa kestlik tulevik sellistes strateegilistes sektorites nagu puhas energeetika, bioloogiline mitmekesisus ja ökoturism;

Euroopa Liidu saarte tunnused ja eripärad

| 1. | tunnistab saarelist asendit püsiva struktuurilise puudusena; märgib, et seetõttu on vaja töötada välja integreerimisstrateegiad, et aidata saartel probleemidega toime tulla ja ületada saarelisest asendist tulenevad tõkked; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 174 sätestatakse, et liit peab Euroopa saartele erilist tähelepanu pöörama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Euroopa saartel, mis seisavad silmitsi ühiste probleemidega, on erinevad geograafilised tunnused ja institutsiooniline ülesehitus, mis tähendab, et väga oluline on leida neid eripärasid arvesse võtvad paindlikud lahendused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et ELil puudub nägemus Euroopa saartest, ning nõuab Euroopa nägemuse väljatöötamist saartest ja saarte tugevuste väärtustamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu, et ka ELi toimimise lepingu artiklis 349 tunnustatakse saarelist asendit ühena tingimustest, mis piiravad üheksa äärepoolseima piirkonna arengut, ning et saarelist asendit nimetatakse seal ühena tingimustest, mis süvendavad nende struktuuriliselt ebakindlat sotsiaalset ja majanduslikku olukorda; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 349 nähakse nende äärepoolseimate piirkondade jaoks ette erimeetmed; nõuab äärepoolseimatele piirkondadele eraldi määrust ühise turukorralduse kohta, et võtta arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 349 käsitletud territooriumide keskkonnaalaseid, geograafilisi ja sotsiaalseid iseärasusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Euroopa saarte SKP ja arengutase on allpool liidu ja nende liikmesriikide keskmist, kuhu nad kuuluvad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et saarte üks peamisi puudusi seisneb nende geomorfoloogilistes ja looduslikes tingimustes; märgib, et saartele omased looduslikud tingimused on tavaliselt kahe- või kolmekordselt ebasoodsad, nimelt saareline asend, mägine maastik ja kuulumine saarestikku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et saareline asend tekitab struktuurseid probleeme, mis tulenevad sõltuvusest mere- ja lennutranspordist, mis on avalik teenus, millest sõltub saartel elavate Euroopa kodanike igapäevaelu ja millega kaasnevad lisakulud kaupade, tooraine, sealhulgas energiatoodete, ja tarbekaupade impordile ja ekspordile ning inimeste transpordile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et saarestike puhul suurendab neid raskusi olukord, kus saarele on võimalik juurde pääseda vaid teise või mõnikord kolmanda saare kaudu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab saarte puudujääke rahvastiku, toorainete ja igat liiki ressursside osas ning märgib, et paljude saarte puhul on puhta joogivee ja kanalisatsiooni kättesaadavus, eriti kõigi kodumajapidamiste jaoks, inimeste elus ning põllumajanduse arengu, energiatootmise, saare kestlikkuse ja turistide vastuvõtmise võimaluste seisukohast kesksel kohal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et saarelisest asendist tingitud isoleeritus põhjustab sõltuvust mandriosa ja maismaapiirkondade turgudest ning suurendab teatavate teenuste, näiteks jäätmekäitluse, ja teatavate kaupade kulusid, eriti impordist väga sõltuvate väikeste või kaugete saarte jaoks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et saarte majandus on suunatud primaar- ja tertsiaarsektorile ning et väga kitsas spetsialiseerumine teatavatele sektoritele nõrgestab majandussüsteemi, muutes selle languste ja kriiside suhtes vastuvõtlikumaks; väljendab muret pikaajaliste suundumuste pärast, mis võivad paljudel ELi saartel tekitada üksnes turismil põhineva majanduse, tuues kaasa hooajalise nõrkuse, nagu rahaliste vahendite erinevus turismi kõrg- ja madalhooajal; rõhutab seetõttu vajadust mitmekesistada saarte majandust nende sekundaarsektorite tugevdamise kaudu, et saavutada hea tasakaal ja mitmekesine tööturg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab murega teadmiseks COVID-19 pandeemia kriisi praegused ja pikaajalised tagajärjed, mis süvendavad ELi saarte juba niigi ebakindlat olukorda paljudes valdkondades; märgib murega, et vaimsel tervise halvenemine on saarepiirkondade eraldatuse ja piiratud valikute tõttu oluline ebakindlust põhjustav tegur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et paljudel saartel ja äärepoolseimates piirkondades on COVID-19 kriisi tagajärjed veelgi teravamad kui mandripiirkondades, nagu kajastab meretranspordi hindade järsk tõus, ning et need suurendavad veelgi neid piirkondi iseloomustavaid struktuurseid sotsiaalseid ja majanduslikke raskusi; märgib, et praegune hinnatõus üksnes võimendab neid raskusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab liikmesriikidele meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu abil tuleks püüda vähendada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu erinevusi saarte ja äärepoolseimate piirkondade ning arenenumate piirkondade vahel; palub komisjonil teavitada läbivaatamisaruande esitamisel Euroopa Parlamenti selle sätte täitmisest riiklikes taastekavades; |
| --- | --- |

15.

Euroopa saarte probleemid ja lahendust vajavad küsimused

Kliimamuutused ja bioloogiline mitmekesisus

| 16. | rõhutab, et saarte bioloogilist mitmekesisust iseloomustavad ainulaadsed biogeograafilised, fülogeneetilised ja funktsionaalsed tunnused, et saartel asub märkimisväärne osa maailma bioloogilisest mitmekesisusest ja seal asuvad oluliste liikide suured sigimiskolooniad, kuid et saartel on täheldatud ka ebaproportsionaalselt suurt bioloogilise mitmekesisuse vähenemist; rõhutab, et vaja on sihipärast regionaalpoliitikat ja -meetmeid, näiteks koordineeritumat tehnilist abi saarte ainulaadse bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks ja taastamiseks ning nende nappide loodusvarade, näiteks mulla ja vee säilitamiseks, et kaitsta nende põllumajanduse tootlikkust, eelkõige kestlike traditsiooniliste toodete puhul, ja tagada elatusvahendid, aidates samal ajal saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärki; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama toetust bioloogilist mitmekesisust soodustavaid tavasid kasutavatele põllumajandustootjatele, muu hulgas suuremate rahastamis- ja kaasrahastamismäärade kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et paljudel saartel on vähe kaitstud keskkond ning endeemiline mere ja maismaa bioloogiline mitmekesisus ning et turismi arendamine, eelkõige mõnel Vahemere saarel, suurendab veelgi inimtekkelist survet bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab saarte jaoks sihipärast, kestlikku ning tõhusat regionaalpoliitikat ja -meetmeid, mille eesmärk on tugevdada nende suutlikkust kaitsta oma ainulaadset bioloogilist mitmekesisust ja seda taastada, edendades säästvale turismile ja kalapüügile suunatud sinist majandust ning toetades merepõhjauuringuid; kutsub komisjoni üles hindama kliimamuutuste mõju saartele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et kliimamuutused mõjutavad kõige enam just saari, eelkõige seoses meretaseme tõusuga ning merede ja ookeanide soojenemise ja hapestumisega, kõrbestumise kasvava mõjuga ning looduskatastroofide sagenemisega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles uurima vajadust parandada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tegevust ja kohandama seda uue tegelikkuse ja ohtudega, nagu looduskatastroofid või kliimamuutuste mõjud, et käsitleda nende nähtuste tagajärgi realistlikumalt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles kiiresti tegelema olulise ülesandega kohandada olemasolevaid hädaolukorra mehhanisme, et tulla toime üha tõsisemate looduskatastroofidega, nagu vulkaanipurse La Palma saarel (Hispaania), mis on enneolematu sotsiaalne ja majanduslik probleem, mis nõuab proportsionaalset reageerimist tekitatud kahjule; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võtab murega teadmiseks ülepüügi ning mere- ja rannikureostusega seotud riskid; nõuab, et Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppe, sealhulgas kliimamääruse raames eraldataks saartele eritoetust, mis on oluline, et muuta nad kliimamuutustega võitlemiseks ning nendega kohanemiseks kohanemisvõimelisemaks, vastupidavamaks ja ettenägelikumaks; nõuab, et ELi saartel rakendataks vahendeid Euroopa rohelise kokkuleppe kahjulike sotsiaalsete mõjude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab looduskatastroofide riski ennetamise strateegiate, kliimamuutustega kohanemise meetmete ja regionaalpoliitika analüüsimist, et vältida eluruumide ja taristute arvu suurenemist rannikulammidel või maalihkeohtlikes piirkondades; |
| --- | --- |

23.

Juurdepääs veele ja veemajandus

| 24. | on seisukohal, et saared võivad kujutada endast muljetavaldavat laborit kestlikkustavade jaoks sellistes sektorites nagu puhas energia, ringmajandus, arukas liikuvus, jäätmekäitlus ja sinine majandus; peab eelkõige vajalikuks lühendada turustusahelaid, et vähendada toorainete transportimisest tulenevaid heiteid ja edendada ringmajandust, mis on väga oluline, et muuta saared konkurentsivõimelisemaks ning isemajandavamaks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et peaaegu kõikidel saartel üha kasvab ebakindlus keskkonnavarade, eelkõige veevarude osas; kutsub sellega seoses komisjoni üles kasutama täiendavaid rahalisi vahendeid, et saarepiirkondi veele juurdepääsu ja veemajanduse valdkonnas tulemuslikumalt toetada, ning võtma saarte jaoks vastu ühise veemajanduspoliitika; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust edendada vee ja eelkõige reovee puhastamist ning tagada säästev veeringlus; tuletab meelde, et magestamine on sageli kulukas ega ole tulemuslik viis saare kogu veevarustuse tagamiseks; tuletab samuti meelde jäätmekäitlusega seotud probleeme saarealadel, kus on piiratud ressursid jäätmete ladustamiseks ja töötlemiseks, eriti turismi kõrghooajal, mil jäätmete teke suureneb; rõhutab lisaks ringmajanduse strateegilist rolli, mida tuleb laiendada, et hõlmata merejäätmete kogumine ja majanduslik ringlussevõtt; |
| --- | --- |

26.

Energiapööre

| 27. | nõuab erieeskirjade ja rahalise toetuse kasutuselevõttu, et aidata saartel saavutada kliimaneutraalsuse eesmärke, võttes arvesse lisakulusid, mis on seotud selliste sektoritega nagu energeetika ja transport, ja mobiiltehnoloogiate mõju nende energiasüsteemidele; tunnistab, et muutliku taastuvenergia haldamiseks on vaja proportsionaalselt väga suuri investeeringuid; nõuab, et neid kulusid võetaks arvesse õigusaktide paketis „Eesmärk 55“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab vajadust õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ järgi ja sellest tulenevaid võimalusi; on siiski arvamusel, et nende seadusandlike meetmete konkreetse rakendamisega peaks kaasnema majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine, kuna saared sõltuvad üksnes lennu- ja meretranspordist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab konkreetsete kompenseerivate meetmete võtmist, mis tasakaalustaksid puhtama majanduse ja ühiskonna poole liikumise protsessi negatiivsed tagajärjed saarte majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, mis võivad tuleneda nende sõltumisest lennundus- ja merendussektorist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et hoolikas seire on oluline, et tagada saarte täielik kaasamine rohelise meretaristu arendamisse; nõuab, et saari peetaks lennu- ja meretranspordi CO2 heite vähendamiseks mõeldud taristu arendamisel esmatähtsaks; rõhutab, et saarte struktuuriliste puuduste tõttu puudutab hindade tõus nende kodanikke ja ettevõtjaid rohkem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et oma väikese suuruse ja eraldatud energiasüsteemide tõttu on saartel oluline energiavarustuse probleem, kuna nad sõltuvad elektri tootmiseks, transpordi toimimiseks ja kütte tagamiseks üldjuhul fossiilkütuste impordist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on arvamusel, et taastuvenergia, sealhulgas tõusu-mõõnaenergia kasutamine peaks olema prioriteet, mis toob saartele suurt kasu, võttes samas arvesse kohalike kogukondade vajadusi, sealhulgas saarte traditsioonilise arhitektuuri ja kohalike elupaikade säilitamist; nõuab seepärast paljude eri taastuvate energiaallikate arendamise toetamist vastavalt saarte geograafilistele iseärasustele; väljendab heameelt saartel algatatud saastevaba vesiniku programmide üle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab, et kõikidele Euroopa saartele kehtestataks taastuvenergial põhinev energiasõltumatuse eesmärk, mida tuleb toetada vajalike rahaliste vahenditega ja milleni jõutakse fossiilkütuste järk-järgult kaotamise ning säästva ja taastuvenergia potentsiaali suurendamise meetmete juurutamise kaudu; nõuab lisauuringuid, et muuta avamere taastuvenergia taskukohasemaks ja sobivamaks eri merepiirkondade geograafiliste eripäradega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et tulemusliku keskkonnaalase ülemineku saavutamiseks on keskse tähtsusega suurendada Euroopa saarte kohalike institutsioonide haldussuutlikkust ja arendada nende potentsiaali nii majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse konkurentsivõime edendajana kui ka kliimasõbraliku käitumise edendajana kodanike seas; tuletab meelde, et see üleminek sõltub ka jõulisest teadus- ja innovatsioonipoliitikast ning algatustest, mis edendavad koostööd kohalike sidusrühmade vahel, edendades samal ajal teadusrajatiste laialdasemat kasutuselevõttu saarepiirkondades; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nende riiklikud üleminekukavad, mis on ette nähtud õiglase ülemineku fondi raames, peavad sisaldama iga saare kohta eraldi uuringut ja analüüsi; |
| --- | --- |

35.

Majanduslik ja sotsiaalne areng

| 36. | rõhutab Euroopa saarte kohaliku majandusstruktuuri, eelkõige mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamise tähtsust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid kvaliteetsete töökohtade loomise toetamiseks, töö- ja eraelu parema tasakaalu edendamiseks ning töövõimaluste pakkumiseks piirkondades, kus on rahvastikukao oht, pöörates erilist tähelepanu naiste tööturul osalemise parandamisele; rõhutab nõustamisteenuste, elukestva õppe ning igas vanuses töötajate ümber- ja täiendõppeprogrammide tähtsust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab kiireloomuliste meetmete võtmist, et piirata saarte rahvaarvu vähenemist ning ajude ja oskuste äravoolu ja parandada kodanike elukvaliteeti, sealhulgas parandades juurdepääsetavust vähem kaitstud rühmade jaoks, toetada kohalikke äriühinguid ja kaitsta töökohti ning pöörata tähelepanu elanikkonna vananemisele; nõuab samuti haridus-, kutseõppe-, oskuste täiendamise, innovatiivse ja kestliku ettevõtluse ning tööhõiveasutuste arendamise edendamist saartel elavate inimeste jaoks, eelkõige naiste jaoks, kelle töötuse määr on peaaegu kõigil ELi saartel kõrgem kui meestel, ja noorte jaoks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust laiendada nõukogu 7. detsembri 2021. aasta kokkulepet ajakohastada käibemaksumäärasid käsitlevaid ELi norme asjakohasel juhul kõigile ELi saarepiirkondadele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et COVID-19 kriis on toonud esile paljude Euroopa saarte tervishoiuga seotud nõrkused; rõhutab seetõttu, kui oluline on arendada ja parandada tervishoiutaristut, ravi kättesaadavust ja toetada raviasutuste loomist, eriti kõige äärepoolseimates saarepiirkondades; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et kohalikul tasandil on vaja ergutada tihedat koostööd, liikuvust ning teadmiste vahetamist haridus-, teadus- ja tehnoloogilise innovatsiooni institutsioonide, ettevõtete ja kodanike vahel; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et Euroopa saarte elanikud, eelkõige mandrist kõige kaugemal asuvad elanikud saaksid täielikult ja võrdsetel tingimustel osaleda Euroopa liikuvusprogrammides, nagu programm „Erasmus+“, Euroopa solidaarsuskorpus, algatus „DiscoverEU“ ja tulevane ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve) programm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde selliste ELi programmide nagu noortegarantii tähtsust; kutsub liikmesriike üles rakendama seda programmi kiiresti tihedas kooskõlas selliste ELi fondidega nagu ESF+, et tegeleda nende noorte olukorraga, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolituses, pöörates erilist tähelepanu neile, kes elavad maapiirkondades ja piirkondades, mille tööturul valitsevad looduslikud või demograafilised piirangud, sealhulgas saared, tagamaks, et kõik alla 30-aastased noored saaksid kvaliteetse töö, haridustee jätkamise, kutsehariduse või -koolituse võimalusi, et nad saaksid arendada oskusi, mida on paljudes sektorites vaja töövõimaluste saamiseks, või et neile pakutaks tasustatud nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalsest haridussüsteemist lahkumist õpipoisi- või praktikakohta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt pingutuste üle muuta noortegarantii kaasavamaks ja vältida igasugust diskrimineerimist, sealhulgas äärealadel, maapiirkondades või ebasoodsas olukorras olevates linnapiirkondades või ülemereterritooriumidel ja saartel elavate noorte diskrimineerimist; |
| --- | --- |

43.

Kultuur

| 44. | leiab, et kultuur ja kultuurisektori arendamine saartel on ülioluline; on seisukohal, et saarte kultuurilist ja keelelist identiteeti tuleb kaitsta ja edendada, sealhulgas hariduskeskkonnas, kuna see aitab kõigil tasanditel kaasa saarte ja kogu ELi väärtustamisele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil kuulutada 2024. aasta Euroopa saarteaastaks; |
| --- | --- |

45.

Põllumajandus ja kalandus

| 46. | kutsub komisjoni üles hindama vajadust võtta vastu määrus, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed kõigi NUTS 2 ja NUTS 3 tasandi saarte jaoks, et saavutada toiduainetega varustamise sõltumatus ja suurendada kohalike toodete konkurentsivõimet, ilma et see piiraks selliste olemasolevate vahendite kohaldamist nagu konkreetselt kauguse ja saarelise asendiga seotud valikuvõimaluste programm (POSEI) ja määrus, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (10); |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab meetmeid, mille eesmärk on ületada sisemaa ja rannikualade vaheline majanduslik erinevus, mis jääb saarepiirkondades väga sageli püsima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et saarte põllumajandustooted ja toiduained on tänu saarte spetsiifilistele mikroklimaatilistele ja topograafilistele tingimustele ainulaadse kvaliteediga; rõhutab vajadust edendada ühtekuuluvuspoliitika kaudu saartelt ja äärealadelt pärit põllumajandustoodete tarbimist; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja kestlikud lahendused põllumajandustoodete veoks enamiku saarte ja mandri vahel; on seisukohal, et see suurendab eelkõige väiksemate saarte konkurentsivõimet ja annab väikepõllumajandustootjatele rohkem võimalusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust suurendada ökoloogiliste võimaluste piires, pidades silmas ja maa- ja merekeskkonna tervist, toetust saarte kestlikule arengule, põllumajandusele, metsa majandamisele ja kaitsele, loomakasvatusele, vesiviljelusele, kestlikule kalapüügile, kohalikule tootmisele ja sinisele majandusele, sealhulgas Euroopa koostööprogrammide kaudu; peab vajalikuks tugevdada ELi toetust saarte põllumajandustegevuse ajakohastamiseks, sealhulgas täppispõllumajanduse edendamise kaudu, et aidata neil piirkondadel saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et saarte maapiirkondade arengulõhet suurendab veelgi asjaolu, et kuna enamikul saartel ei ole elujõulisi linnu, ei saa nad kasu linna rahalisest ülekanduvast mõjust; märgib, et see vähendab konkurentsivõimet, eriti seoses VKEde suutlikkusega leida mastaabisäästu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab tõhusale ja tulemuslikule maakasutusele keskenduva ruumilise planeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, kui oluline on jõuda maa- ja äärepoolseimates piirkondades inimesteni ning muuta oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused kättesaadavamaks ja nende piirkondade põllumajanduses, kalanduses, metsanduses ja muudel töökohtadel töötavate inimeste jaoks paremini kohandatuks ning anda neile rohe-, digi- ja kõik muud vajalikud oskused, et nad suudaksid kasutada paremini rohelise ja sinise majanduse pakutavaid praegusi ja tulevasi võimalusi ning saaksid anda olulise panuse keskkonna säilitamisse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et puuduvad kestlikud lahendused põllumajandustoodete enamiku saarte ja mandri vaheliseks veoks ning põllumajandustoodete eksportimiseks ja importimiseks saartelt ja saartele, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles, et nad toetaksid ELi saarte arengukavades keskkonnahoidlikumate ühenduste loomise uuenduslikke projekte; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike üles kasutama kõiki ühtekuuluvuspoliitika raames kättesaadavaid vahendeid ning tegema kindlaks ja edendama võimalusi ELi eri poliitikavaldkondade vastastikuseks täiendavuseks ja koostoimimiseks, et tugevdada toiduga kindlustatust ja saarte isemajandamist, sealhulgas edendades taastuvate energiaallikate kasutamist, ning muuta saared keskkonnasäästlikele, ringluspõhimõtet järgivatele toidusüsteemidele ja arukatele maapiirkondadele ülemineku lahutamatuks osaks, muutes nende geograafiliselt ebasoodsad hoopis võimalusteks; on seisukohal, et saarte rolli edendamine kestlikus toiduahelas ELi regionaalpoliitika vahendite abil võiks luua täiendavaid tööhõivevõimalusi ja vähendada saarepiirkondade rahvaarvu vähenemise suundumust; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab vajadust toetada tasuvaid ja keskkonnasõbralikke lühikesi tarneahelaid ning sellise põllumajandussektori arendamist, mis on eelkõige suunatud traditsioonilisele kõrge lisaväärtusega tootmisele, kohalikule tarbimisele ja keskkonnahoidlikele lahendustele ning aitab kaasa toidusõltumatuse saavutamisele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab vajadust jätkata Cork II deklaratsiooni (parema elu kohta maapiirkondades) rakendamist, et arutada praegu Euroopa saarte ees seisvaid probleeme ja võimalusi; nõuab, et maapiirkondade arengu pikaajaline visioon hõlmaks konkreetselt äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saarte eripära; nõuab, et komisjon edendaks piirkondlikes planeerimisprotsessides saarepoliitikat, et toetada kestlikku põllumajandust, toidutootmist, maaturismi, sinist majandust ja ühenduvust, sealhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) vahendeid täiendava rahastamise kaudu, tegeledes kliimamuutustega, kaitstes elurikkust, juurutades ringmajandust ja üleminekut taastuvenergiale; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks ka saarelise asendi ja saarega teise saare kaudu ühenduvuse tegelikku maksumust, võttes arvesse saarepiirkondade, eriti äärepoolseimate piirkondade vähe kaitstust ja ressursse; on veendunud, et saarepiirkondade saarelisest asendist tulenevaid tegelikke kulusid tuleks ELi ühtekuuluvuspoliitikas arvesse võtta ning samal ajal tuleks läbi viia ajakohastatud ja ühtlustatud andmetel põhinev mõjuhinnang ELi algatuste ja meetmete kohta saartel; rõhutab, et maapiirkondade vaatluskeskus on ainulaadne võimalus saarepiirkondade kohta piisavate ja ajakohastatud kvaliteetsete andmete kogumiseks, mis keskenduvad muu hulgas juurdepääsule maale, luues aluse saarte terviklikuks põllumajanduslikuks ja majanduslikuks arenguks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | usub, et elusloomade meretransport peaks jätkuma, arvestades mõnede saarte põllumajandussektori suurt sõltuvust ekspordist, peamiselt väikseimate saarte puhul, mis ei saa oma väiksuse ja sellest tuleneva taristu puudumise tõttu rümpasid transportida; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab vajalikuks tugevdada ELi toetust saarte põllumajandustegevuse ajakohastamiseks, sealhulgas täppispõllumajanduse edendamise kaudu, et aidata neil piirkondadel saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | juhib siiski tähelepanu sellele, et kuna strateegia „Talust taldrikule“ piirab taimekaitsevahendite kasutamist liidus veelgi, peaks see võtma arvesse ka äärepoolseimate piirkondade troopiliste ja subtroopiliste põllukultuuride eripära ning piirama liidu standarditele mittevastavate toodete juurdepääsu liidu turgudele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on veendunud, et võttes eriti arvesse äärepoolseimaid piirkondi, tuleks ELi ühtekuuluvuse suunas püüelda eelkõige järgmise abil: tugevdades ELi toimimise lepingu artiklit 349, eelkõige nendes piirkondades kohaldatava liidu õigustiku konsolideerimise kaudu; säilitades ja tugevdades POSEI programmi ja selle eelarvet, võttes selle peale põllumajanduse üle ka muudesse sektoritesse, nagu kalandus, transport, turism jne; tagades äärepoolseimate piirkondade toodete diferentseeritud kohtlemise kõikidel majanduspartnerluslepingute ja vabakaubanduslepingute uutel läbirääkimistel ning kaitstes nendel läbirääkimistel täielikult tundlikke põllumajandustooteid, nagu banaan, tomatid, suhkur ja piim; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab, et ühise põllumajanduspoliitika raames tugevdataks POSEI programmi kaudu konkreetseid mehhanisme, et vähendada äärepoolseimate piirkondade sõltuvust põllumajandustoodete ja toiduainete impordist ning tugevdada toiduga kindlustatust ja nende piirkondade suutlikkust pääseda oma turgudele, olgu need siis oma piirkonna sisesed või liidusisesed turud; palub sellega seoses suurendada alates 2027. aastast POSEI eelarvet, et rahuldada äärepoolsete ja saarepiirkondade kasvavaid vajadusi ja arendada nende kohalikku tootmist, sest nende tootmiskulud on märkimisväärselt suuremad; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni üles jätma äärepoolseimate piirkondade pikaajalise kaasfinantseerimise määra EAFRDi puhul 85 %-le, et tagada nende piirkondade sotsiaal-majanduslik areng ja leevendada sellega nende äärepoolsest asukohast tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab, et ELi mittekuuluvatest riikidest pärit troopiliste kaupadele kohaldataks keskkonnaalaste ja sotsiaalsete Euroopa standardite ranget järgimist ja et nendest riikidest pärit troopilistele toodetele kehtestataks olemasolevate kaubavoogude põhjal süstemaatiliselt impordikvoote; on seisukohal, et nendele tingimustele vastamise kontrollimiseks tuleb kasutusele võtta spetsiifilised järelevalve- ja sanktsioonimehhanismid; soovitab kehtestada ELi mittekuuluvatest riikidest pärit impordi ja eelkõige mahepõllumajanduslike toodete puhul nõuetele vastavuse põhimõtte; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunnistab, et ranniku- ja äärepoolseimad piirkonnad on sõltunud läbi aegade kalandusest ning peaksid saama rahalist toetust, et kindlustada kalandussektoris töökohti, arendada välja uusi sektoreid ning luua uusi töökohti, eriti mis puudutab väikesemahulist kalapüüki; kutsub liikmesriike üles kehtestama sihipäraseid poliitikameetmeid, et kaitsta olemasolevaid töökohti, luua mitmekesiseid uusi töökohti ja edendada digitaliseerimist; rõhutab, kui oluline on vältida tööturul igasugust diskrimineerimist ning kaitsta ja toetada vähem kaitstuid ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmi; toetab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kombineeritud kasutamist koostoime loomiseks, vältides samas dubleerimist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab suurt muret kalandussektori töötajate füüsilise ja vaimse tervise pärast, sest lisaks ohule, mida toob kaasa töö avamerel, ohustab kalureid ka asjaolu, et laevad ei vasta tihti kehtivatele ohutusnõuetele, mis omakorda suurendab tööga seotud vigastuste, sealhulgas raskete vigastuste tõenäosust; palub seetõttu pädevatel ametitel tagada sektori töötajatele ohutud ja inimväärsed töötingimused ning võrdsed võimalused ja aus konkurents maailma kalapüügiettevõtete seas, sealjuures madaldamata Euroopa standardeid; kutsub liikmesriike üles toetama piisavalt laevade ohutuse ja töötingimuste parandamist vastavalt keskkonnasäästlikkuse nõuetele, pöörates erilist tähelepanu väikesemahulisele kalapüügile, eelkõige saartel ja äärepoolseimates piirkondades, kus laevade keskmine vanus on oluliselt kõrgem kui tööstusliku kalapüügi puhul; väljendab heameelt komisjoni algatuse üle püüda saavutada kokkulepet kalalaevade ohutuse küsimuses; |
| --- | --- |

65.

Turism

| 66. | märgib, et turismisektor on sissetulekute ja töökohtade osas peamine saarepiirkondade majanduskasvu panustaja; kutsub seetõttu komisjoni üles andma säästvale turismile saartel sihtotstarbelist rahalist lisatoetust, lahendades hooajalise turismi probleemi ja toetades innovaatilisi katseprojekte, et edendada keskkonnasõbralikumaid ja digitaalsemaid lahendusi kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, ning aitama turismist väga sõltuvatel saartel oma majandust mitmekesistada; kutsub lisaks komisjoni üles looma säästva turismi Euroopa märgist, mis võimaldaks kõnealuses valdkonnas edendada saarte ja saarepiirkondade tugevaid külgi ja tõhustada pingutusi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et eelkõige keskkonnahoidlikke tavasid järgiva kestliku põllumajanduse ja toiduainete tootmise ning säästva maaturismi toetamiseks on vaja saartel tugevdada nii integreeritud territoriaalset arengut – näiteks integreeritud territoriaalseid investeeringuid ja kogukonna juhitud kohalikku arengut – kui ka selliseid algatusi nagu arukad külad ja Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused; rõhutab, kui oluline on edendada energia ja vee arukat kasutamist, et tagada saarte nappide ressursside maksimaalne ärakasutamine; |
| --- | --- |

67.

Avalike teenuste kättesaadavus

| 68. | nõuab saarte transporditaristu arendamist ja parandamist, et edendada kestlikku transporti, ning maanteede, lennuväljade ja sadamataristute moderniseerimise ja keskkonnasäästlikumaks muutmise toetamist, tagades samal ajal sotsiaalselt õiglase ülemineku; nõuab eelkõige, et toetataks keskkonnasõbralikku ühis- ja eratransporti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab, et eelistataks suuremaid investeeringuid põhitaristusse, et parandada kõikide kodumajapidamiste juurdepääsu joogiveele ja sanitaarteenustele; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab vajadust tagada kestliku mere- ja õhutranspordi kaudu kõigi saarte territoriaalne järjepidevus, vältides rangelt monopoolseid olukordi, välja arvatud juhul, kui vaba konkurentsi tingimustes on puudu regulaartransporditeenustest, mis nõuavad avaliku teenindamise lepingute sõlmimist; rõhutab, kui oluline on vähendada reisijate ja kaupade transpordikulusid, sealhulgas pakkudes elanikele madalamaid hindu, ning tagada maismaasildade ja maanteeühenduste ohutus ja piisavus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa ühendamise rahastu tööprogramm aastateks 2021–2023 ja Euroopa koostööprogrammid aitaksid kaasa saarte territoriaalsele ligipääsetavusele; märgib, et saarte ligipääsetavuse parandamine ja kestlike transpordiühenduste arendamine saartega ja nende vahel on äärmiselt olulised saarte arenguks ja selliste oluliste avalike teenuste osutamiseks nagu haridus, tervishoid ja sotsiaalhoolekanne; on veendunud, et sedalaadi parandamine ei tohiks piirduda mandriga ega vajaduse korral ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et eriti seoses COVID-19 pandeemia kriisiga on oluline parandada tervishoiutaristut, tugevdada kaugmeditsiini ja -psühhiaatria teenuseid ning ajakohastada esmatasandi tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite kättesaadavust ELi saartel; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et kõigile võrdsete võimaluste loomine on keskse tähtsusega, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma prioriteediks digioskuste nappuse kaotamise, tagades haavatavatele piirkondadele, sealhulgas maa- ja äärepoolsetele piirkondadele ning puudust kannatavatele kodanikele juurdepääsu digiharidusele ja -koolitusele, minimaalse nõutava riistvara ja laialdase juurdepääsu internetile, digitaalsele toele ja muudele tehnoloogilistele õppevahenditele; rõhutab, et neid kategooriaid tuleb toetada, et suurendada nende arenguks vajalikke digioskusi ja vältida ebavõrdsuse süvenemist, tagades, et kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et saarte digitaliseerimine ja tõhus digitaalne ühenduvus on esmatähtis, eelkõige selleks, et aidata ületada nende geograafilisi puudusi ning tõhustada digitehnoloogia ja -taristu, haridus- ja koolitusteenuste ning e-tervise, sealhulgas kaugmeditsiini ja -psühhiaatria teenuste, ning muude kodanikele ja VKEdele mõeldud oluliste valitsusteenuste osutamist, millel on positiivne mõju äristrateegiatele ja -tegevusele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, kui oluline on säilitada digitaristu, mis ühendab ELi saari muu maailmaga, määrates sihtotstarbelised ja piisavad Euroopa rahalised vahendid vananenud merekaablite asendamiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on seisukohal, et eriti väikesaartel on VKEdel raske hõlpsasti juurde pääseda kogu teabele, mis puudutab ettevõtluse edendamist, oskuste arendamist ja ELi rahastatavaid võimalusi; nõuab sellega seoses suuremat rahalist toetust, samuti tõhustatud teabetundide, nõustamisteenuste ja kohandatud koolituste pakkumist; |
| --- | --- |

76.

Ränne

| 77. | märgib, et mõned saared peavad toime tulema suure hulga rändajate saabumisega, kusjuures viimaseid on mõnikord tunduvalt rohkem kui kohalikku elanikkonda, ning et nad ei suuda rändajatele vajalikku eluaset ega abi pakkuda; |
| --- | --- |

77.

| 78. | juhib tähelepanu, et saartel, äärepoolsetel saartel ja äärepoolseimates piirkondades avaldatakse varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidele erilist ning ebaproportsionaalset survet; nõuab, et Euroopa saarte tegevuskavas tunnistataks eespool nimetatud varjupaiga- ja rändeolukorda, mis nõuab Euroopa tasandil kooskõlastatud lahendusi, milles austatakse üksikisiku heaolu ja väärikust, tegeledes samal ajal survega; |
| --- | --- |

78.

Riigiabikavade ümberhindamine ja meetmed arengupuudujäägi vähendamiseks

| 79. | palub komisjonil koostada analüüsi ELi saartel asuvatele äriühingutele eraldatud riigiabi mahu kohta; on seisukohal, et vaatamata ELi ja liikmesriikide pingutustele on väga vajalik kindlaks teha, kas ja millises ulatuses on saartel asuvad äriühingud sellistest meetmetest kasu saanud, ning hinnata riigiabi eeskirjad vastavalt ümber; rõhutab sellega seoses paindlikuma riigiabi tähtsust nende saarte lennu- ja meretranspordiettevõtjatele, kuna nad sõltuvad täielikult nendest transpordivahenditest; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nõuab, et riigiabi käsitleva õigusraamistiku mis tahes tulevase läbivaatamise käigus tehtaks mõjuhinnangud, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel, mis võimaldavad hinnata saarepiirkondade majanduse konkurentsivõime mahajäämust, seda ka seoses paketi „Eesmärk 55“ tagajärgedega neis piirkondades, ja töötataks saarepiirkondade jaoks välja kahanev maksuvabastuse erikord, kui pärast 31. detsembrit 2021 lõpetatakse riigiabi ajutises raamistikus ette nähtud erakorraliste meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nõuab saarte eripära arvesse võtva alamkategooria loomist seoses regionaalabi eeskirjade kohaldamisega ajavahemikul 2021–2027 ning Euroopa saarte ja äärepoolseimate piirkondade vähese tähtsusega abi ülemmäärade kaotamist, mille ületamiseks on vaja komisjoni luba; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab vajadust paindlikuma lähenemisviisi järele, et tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhusam kasutamine saare- ja äärepoolseimates piirkondades, ilma et see kahjustaks asjakohaseid kvaliteedistandardeid ja seiret; |
| --- | --- |

82.

| 83. | märgib, et praegune vähese tähtsusega abi eeskiri piirab konkurentsivõimet ja tekitab raskusi Euroopa saartel ja äärepoolseimates piirkondades; on arvamusel, et nende ebasoodsate asjaolude leevendamiseks tuleks kõik ELi saared vähese tähtsusega abi eeskirja kohaldamisest vabastada; kutsub lisaks komisjoni üles kohandama riigiabi eeskirju tagamaks, et saarelise asendi parandamiseks antavat abi ei käsitataks riigiabina, vaid hüvitisena, millega seatakse Euroopa saared ja äärepoolseimad piirkonnad mandripiirkondadega võrdsetele alustele; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab, et uuesti hinnataks vahemaa kriteeriumi (150 km), mida kasutatakse saarte liigitamisel piirialadeks, ms on abikõlblikud piiriülese koostöö programmide raames, mis kuuluvad ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi või Euroopa naabruspoliitika alla, võttes arvesse saarte olukorda; on veendunud, et kui on vaja kehtestada teatav piir, oleks saarepiirkondade suhtes sobivam, kui piiriülese territooriumi tingimust kohaldataks merevesikonna tasandil; |
| --- | --- |

84.

Euroopa spetsiaalne saartele suunatud poliitika

| 85. | rõhutab, et statistiliste andmete puudumine saarte kohta takistab sihipärase poliitika väljatöötamist; kutsub komisjoni üles seoses ELi toimimise lepingu artikliga 174 looma ebasoodsas olukorras olevate piirkondade Euroopa instituuti, et koguda usaldusväärseid ja koondatud statistilisi andmeid, sealhulgas sooliselt eristatud andmeid, mida ajakohastatakse korrapäraselt, kasutades kõigil haldustasanditel ühtlustatud kriteeriume; kutsub komisjoni üles parandama statistiliste andmete kogumist Euroopa saarte kohta ja lisama oma ettepanekute mõjuhinnangutesse piirkondadele avalduva mõjuga arvestamise, et töötada välja sihipärane poliitika ja hinnata, kuidas kavandatavad õigusaktid mõjutaksid eri piirkondade kodanikke ja ettevõtjaid; |
| --- | --- |

85.

| 86. | juhib tähelepanu, et kõik saared ei ole praegu territoriaalset klassifitseerimist käsitlevate Euroopa õigusaktidega hõlmatud; kutsub komisjoni üles alustama selleteemalisi arutelusid, et kaasata saared ühisesse statistiliste territoriaalüksuste liigitusse, ning kaaluma Euroopa linnaarengu algatusega sarnase programmi loomist, et toetada Euroopa saarte vahelisi partnerlusi, et luua innovaatilisi lähenemisviise saartele omastele probleemidele, jagada parimaid tavasid ja rakendada lahendusi, mis on kasulikud kodanikele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub komisjoni üles võtma teadmiseks Euroopa saarte poolt juba koostatud uuringuid saarelisest asendist tulenevate probleemide ja lisakulude kohta ning koostama valdkondadevahelisi analüüse, mis hõlmavad saarepiirkondade demograafilisi, geograafilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnalaseid iseärasusi, tagamaks, et need piirkonnad ei jääks oma geograafilisest seisundist tulenevalt ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

87.

| 88. | nõuab lisavahendite eraldamist, et aidata Euroopa saartel oma probleemide ja erinevustega toime tulla ja et katta tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa saartega seotud lisakulud; teeb ettepaneku laiendada saarte kontaktpunkti, moodustades komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis saarte rakkerühma; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub komisjoni üles kaaluma eelarve eraldamist SKP alusel elaniku kohta, et hõlmata kõiki saartevahelisi erinevusi; |
| --- | --- |

89.

Saarte pakt ja Euroopa saarte tegevuskava

| 90. | palub komisjonil teha ELi toimimise lepingu artikli 174 kohase dünaamilise hindamise ja pakkuda selle artikli alusel välja tõelise Euroopa saarte tegevuskava ja töötada käesoleva raporti põhjal välja Euroopa saarte strateegia, mis on kooskõlas kohalike vajaduste ja tegelikkusega ning milles võetakse arvesse iga ELi merevesikonna eripära; kutsub komisjoni üles korraldama uuringu saarepiirkondade eri olukordade kohta ja kavandama saarte strateegiat koos konkreetsete ettepanekutega; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nõuab saarte pakti võimalikult kiiret koostamist ja rakendamist peamiste sidusrühmade, nimelt riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate, ühiskondlike organisatsioonide, kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ning valitsusväliste organisatsioonide osalusel linnade pakti ja tulevase maaelupakti eeskujul; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et dialoog saarekogukondadega ja nende omavaheline dialoog on oluline, et edendada lähedust Euroopa projektile, ühendada kultuure, äratada huvi otsustusprotsesside vastu ja edendada Euroopa Liidu ülesehitamist; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 60.

(2)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 1.

(3)  ELT C 37, 2.2.2021, lk 57.

(4)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 2.

(5)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 53.

(6)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(7)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(8)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 18.

(9)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks, (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/62

---

P9_TA(2022)0226

Ühise kalanduspoliitika määruse artikkel 17

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika määruse artikli 17 rakendamise kohta (2021/2168(INI))

(2022/C 493/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 11, 38, 120 ja 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 11, 38, 120 ja 191,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika (ÜKP) kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2) (ÜKP määrus), eelkõige selle artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika (ÜKP) kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2) (ÜKP määrus), eelkõige selle artiklit 17,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprillil 2021. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprillil 2021. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1936/2001, (EL) 2017/2107 ja (EL) 2019/833 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/1627 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2020. aasta aruannet merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta (direktiiv 2008/56/EÜ) (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2020. aasta aruannet merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta (direktiiv 2008/56/EÜ) (COM(2020)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 30. septembri 2019. aasta aruannet ELi kalandussektori sotsiaalandmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 30. septembri 2019. aasta aruannet ELi kalandussektori sotsiaalandmete kohta,

| — | võttes arvesse STECFi 17. detsembri 2020. aasta aruannet ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse STECFi 17. detsembri 2020. aasta aruannet ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta,

| — | võttes arvesse STECFi 8. detsembri 2021. aasta majandusaruannet ELi kalalaevastiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse STECFi 8. detsembri 2021. aasta majandusaruannet ELi kalalaevastiku kohta,

| — | võttes arvesse STECFi 28. aprilli 2021. aasta aruannet kriteeriumide ja näitajate kohta ühise turukorralduse turustamisstandarditesse mereandide kestlikkuse aspektide lisamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse STECFi 28. aprilli 2021. aasta aruannet kriteeriumide ja näitajate kohta ühise turukorralduse turustamisstandarditesse mereandide kestlikkuse aspektide lisamiseks,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni tellitud 2015. aasta uuringut kalapüügile juurdepääsu andmise kriteeriumide kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni tellitud 2015. aasta uuringut kalapüügile juurdepääsu andmise kriteeriumide kohta ELis,

| — | võttes arvesse Montpellier’ halduskohtu 15. juuli 2021. aasta otsust kohtuasjas nr 1801790, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montpellier’ halduskohtu 15. juuli 2021. aasta otsust kohtuasjas nr 1801790,

| — | võttes arvesse mõttekoja New Economics Foundation (NEF) 2021. aasta septembri aruannet „Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities“ (Kes saavad Euroopa Liidus kalastada? 2021. aasta ajakohastatud teave selle kohta, kuidas ELi liikmesriigid eraldavad kalapüügivõimalusi), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mõttekoja New Economics Foundation (NEF) 2021. aasta septembri aruannet „Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities“ (Kes saavad Euroopa Liidus kalastada? 2021. aasta ajakohastatud teave selle kohta, kuidas ELi liikmesriigid eraldavad kalapüügivõimalusi),

| — | võttes arvesse Maailma Looduse Fondi 2018. aasta aruannet „Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020“ (Euroopa kursi hindamine säästva kalapüügi saavutamiseks 2020. aastaks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Looduse Fondi 2018. aasta aruannet „Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020“ (Euroopa kursi hindamine säästva kalapüügi saavutamiseks 2020. aastaks),

| — | võttes arvesse organisatsioonide Low Impact Fishers of Europe ja Our Fish 27. oktoobri 2021. aasta aruannet „How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing“ (ELi võimalused üleminekuks madala keskkonnamõju, vähese CO2-heitega ja sotsiaalselt õiglasele kalapüügile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsioonide Low Impact Fishers of Europe ja Our Fish 27. oktoobri 2021. aasta aruannet „How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing“ (ELi võimalused üleminekuks madala keskkonnamõju, vähese CO2-heitega ja sotsiaalselt õiglasele kalapüügile),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) elektriimpulsstraalimise töörühma 2020. aasta aruannet ja ICESi 20. mai 2020. aasta erinõuannet vastuseks Madalmaade taotlusele, mis käsitleb elektriimpulsstraalimise mõju ökosüsteemile ja keskkonnale merikeele (Solea solea) püügi tõttu Põhjameres, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) elektriimpulsstraalimise töörühma 2020. aasta aruannet ja ICESi 20. mai 2020. aasta erinõuannet vastuseks Madalmaade taotlusele, mis käsitleb elektriimpulsstraalimise mõju ökosüsteemile ja keskkonnale merikeele (Solea solea) püügi tõttu Põhjameres,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi artiklit 6.18, milles käsitletakse käsitöönduslike ja väikekalurite õiguste kaitset ja vajadusel nende eelisjuurdepääsu traditsioonilistele püügipiirkondadele ja kalavarudele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi artiklit 6.18, milles käsitletakse käsitöönduslike ja väikekalurite õiguste kaitset ja vajadusel nende eelisjuurdepääsu traditsioonilistele püügipiirkondadele ja kalavarudele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0152/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0152/2022),

| A. | arvestades, et ÜKP määrus hõlmab eesmärki tagada, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega, kohaldatakse kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid, ning selles mainitakse eesmärke rakendada kalapüügi majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et viia püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini, aidata saavutada rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvatele inimestele, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning edendada rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜKP määrus hõlmab eesmärki tagada, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega, kohaldatakse kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid, ning selles mainitakse eesmärke rakendada kalapüügi majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et viia püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini, aidata saavutada rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvatele inimestele, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning edendada rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte;

| B. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide 14.b eesmärgi kohaselt peavad osalised tagama väikesemahulise käsitööndusliku kalapüügiga tegelevatele kaluritele juurdepääsu mereressurssidele ja -turgudele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide 14.b eesmärgi kohaselt peavad osalised tagama väikesemahulise käsitööndusliku kalapüügiga tegelevatele kaluritele juurdepääsu mereressurssidele ja -turgudele;

| C. | arvestades, et nõukogu vastutab kalapüügivõimaluste (lubatud kogupüük või kogu püügikoormus) kehtestamise eest, mis seejärel eraldatakse liikmesriikidele, tagades suhtelise stabiilsuse põhimõtte; arvestades, et suhteline stabiilsus on ühise kalanduspoliitika oluline element, mis on pikas perspektiivis osutunud usaldusväärseks ja mis tagab kaluritele nähtavuse ning mida ei tohiks õõnestada; arvestades, et iga liikmesriik jaotab need kalapüügivõimalused oma kalurite ja tootjaorganisatsioonide vahel vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu vastutab kalapüügivõimaluste (lubatud kogupüük või kogu püügikoormus) kehtestamise eest, mis seejärel eraldatakse liikmesriikidele, tagades suhtelise stabiilsuse põhimõtte; arvestades, et suhteline stabiilsus on ühise kalanduspoliitika oluline element, mis on pikas perspektiivis osutunud usaldusväärseks ja mis tagab kaluritele nähtavuse ning mida ei tohiks õõnestada; arvestades, et iga liikmesriik jaotab need kalapüügivõimalused oma kalurite ja tootjaorganisatsioonide vahel vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| D. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt vastutavad kalapüügivõimaluste jaotamise eest liikmesriigid; arvestades, et eri riikide sektorite vahel võib olla suuri erinevusi, mistõttu ei ole kõigile sobiv lähenemisviis soovitav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt vastutavad kalapüügivõimaluste jaotamise eest liikmesriigid; arvestades, et eri riikide sektorite vahel võib olla suuri erinevusi, mistõttu ei ole kõigile sobiv lähenemisviis soovitav;

| E. | arvestades, et ÜKP määruse artikli 17 kohaselt peavad liikmesriigid neile kättesaadavate kalapüügivõimaluste jaotamisel kasutama läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume, nagu on osutatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 16; arvestades, et need kriteeriumid võivad hõlmata kalapüügi mõju keskkonnale, nõuete senist täitmist, panust kohalikku majandusse ja varasemaid püügimahte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜKP määruse artikli 17 kohaselt peavad liikmesriigid neile kättesaadavate kalapüügivõimaluste jaotamisel kasutama läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume, nagu on osutatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 16; arvestades, et need kriteeriumid võivad hõlmata kalapüügi mõju keskkonnale, nõuete senist täitmist, panust kohalikku majandusse ja varasemaid püügimahte;

| F. | arvestades, et artikli 17 reguleerimisalast ei ole välja jäetud harrastuskalapüüki ning jääb liikmesriikide otsustada, kuidas nad kalapüügivõimalusi riiklikul tasandil jaotavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et artikli 17 reguleerimisalast ei ole välja jäetud harrastuskalapüüki ning jääb liikmesriikide otsustada, kuidas nad kalapüügivõimalusi riiklikul tasandil jaotavad;

| G. | arvestades, et artiklis 17 on sätestatud, et liikmesriigid püüavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste raames pakkuda stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, tarbides näiteks vähem energiat või kahjustades vähem looduslikke elupaiku; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et artiklis 17 on sätestatud, et liikmesriigid püüavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste raames pakkuda stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, tarbides näiteks vähem energiat või kahjustades vähem looduslikke elupaiku;

| H. | artikli 16 kohaselt peavad liikmesriigid otsustama, kuidas jaotada neile eraldatud kalapüügivõimalusi, mille suhtes ei kohaldata ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi, ning iga liikmesriik peab komisjoni oma jaotusmeetodist teavitama; |
| --- | --- |

H.

artikli 16 kohaselt peavad liikmesriigid otsustama, kuidas jaotada neile eraldatud kalapüügivõimalusi, mille suhtes ei kohaldata ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi, ning iga liikmesriik peab komisjoni oma jaotusmeetodist teavitama;

| I. | andmeid püügikvootide eraldamise kohta tuleks avaldada kooskõlas vastavate andmekaitse-eeskirjadega; |
| --- | --- |

I.

andmeid püügikvootide eraldamise kohta tuleks avaldada kooskõlas vastavate andmekaitse-eeskirjadega;

| J. | arvestades, et STECFi hinnangus ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta tõdeti, et kui komisjon küsis 2020. aastal rannikuäärsetelt liikmesriikidelt, millist meetodit nad kvootide eraldamiseks kasutavad, vastas sellele küsimusele 23st liikmesriigist ainult 16 riiki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et STECFi hinnangus ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta tõdeti, et kui komisjon küsis 2020. aastal rannikuäärsetelt liikmesriikidelt, millist meetodit nad kvootide eraldamiseks kasutavad, vastas sellele küsimusele 23st liikmesriigist ainult 16 riiki;

| K. | arvestades, et EL ei saavutanud 2020. aastaks ELi mereala head keskkonnaseisundit, nagu nõuti merestrateegia raamdirektiivi artikli 1 lõikes 1; arvestades, et komisjon võttis 2020. aastal vastu aruande merestrateegia raamdirektiivi rakendamise esimese tsükli kohta, võttes arvesse selle terviklikku olemust, milles tõdeti, et ELi kaitsesüsteem on üks ambitsioonikamaid süsteeme kogu maailmas, ning jõuti järeldusele, et seda tuleb veelgi parandada, et lahendada selliseid probleeme nagu ülepüük mõnel merel ja jätkusuutmatud kalapüügitavad, plastijäätmed, liigsed toitained vees, veealune müra ja muud liiki saaste; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL ei saavutanud 2020. aastaks ELi mereala head keskkonnaseisundit, nagu nõuti merestrateegia raamdirektiivi artikli 1 lõikes 1; arvestades, et komisjon võttis 2020. aastal vastu aruande merestrateegia raamdirektiivi rakendamise esimese tsükli kohta, võttes arvesse selle terviklikku olemust, milles tõdeti, et ELi kaitsesüsteem on üks ambitsioonikamaid süsteeme kogu maailmas, ning jõuti järeldusele, et seda tuleb veelgi parandada, et lahendada selliseid probleeme nagu ülepüük mõnel merel ja jätkusuutmatud kalapüügitavad, plastijäätmed, liigsed toitained vees, veealune müra ja muud liiki saaste;

| L. | arvestades, et EL ei saavutanud 2020. aasta tähtajaks kõigi kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kasutamise määra; arvestades, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisel on siiski tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige Atlandi ookeani kirdeosas ja Läänemeres, kus 2020. aastal oli 99 % lossitud saagist, mida haldas eranditult EL ja mille kohta olid olemas teaduslikud nõuanded, säästvalt majandatud kalavarud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL ei saavutanud 2020. aasta tähtajaks kõigi kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kasutamise määra; arvestades, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisel on siiski tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige Atlandi ookeani kirdeosas ja Läänemeres, kus 2020. aastal oli 99 % lossitud saagist, mida haldas eranditult EL ja mille kohta olid olemas teaduslikud nõuanded, säästvalt majandatud kalavarud;

| M. | arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse viia ellu ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mis hõlmab kestliku arengu eesmärki nr 14: kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mere elusressursse, et saavutada kestlik areng; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse viia ellu ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mis hõlmab kestliku arengu eesmärki nr 14: kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mere elusressursse, et saavutada kestlik areng;

| N. | arvestades, et oma resolutsioonis strateegia „Talust taldrikuni“ kohta kutsus parlament komisjoni ja liikmesriike üles piisavalt toetama üleminekut vähese mõjuga kalandusele, sealhulgas suurendades väikesemahulisele rannapüügile eraldatud riiklike kvootide osakaalu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oma resolutsioonis strateegia „Talust taldrikuni“ kohta kutsus parlament komisjoni ja liikmesriike üles piisavalt toetama üleminekut vähese mõjuga kalandusele, sealhulgas suurendades väikesemahulisele rannapüügile eraldatud riiklike kvootide osakaalu;

| O. | arvestades, et väikesemahuline rannapüük on Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi määruses määratletud kui kalapüük, millega tegelevad merel ja sisevetel kasutatavad kalalaevad kogupikkusega alla 12 meetri, mis ei kasuta veetavaid püüniseid, või püük, millega tegelevad kaldakalurid, sealhulgas karpide korjajad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et väikesemahuline rannapüük on Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi määruses määratletud kui kalapüük, millega tegelevad merel ja sisevetel kasutatavad kalalaevad kogupikkusega alla 12 meetri, mis ei kasuta veetavaid püüniseid, või püük, millega tegelevad kaldakalurid, sealhulgas karpide korjajad;

| P. | arvestades, et ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 sisaldab eesmärki vähendada kalanduse ning väljapüügi negatiivset mõju tundlikele mereelupaikadele ja -liikidele, sealhulgas merepõhjale, eesmärgiga saavutada hea keskkonnaseisund; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 sisaldab eesmärki vähendada kalanduse ning väljapüügi negatiivset mõju tundlikele mereelupaikadele ja -liikidele, sealhulgas merepõhjale, eesmärgiga saavutada hea keskkonnaseisund;

| Q. | arvestades, et ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid hõlmavad liikide kaaspüügi vähendamist tasemeni, mis laseb liikidel taastuda ja säilida; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid hõlmavad liikide kaaspüügi vähendamist tasemeni, mis laseb liikidel taastuda ja säilida;

| R. | arvestades, et ELi kalandus on liidu jaoks strateegiline sektor, pakkudes märkimisväärsel hulgal töökohti, mis on otseselt või kaudselt seotud kalapüügi ja rannikualadega, samuti aitab säilitada jätkusuutlikku majandust, sidudes tööhõive ja inimeste elatusvahendid territooriumiga ning kultuuritraditsioonide säilitamisega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi kalandus on liidu jaoks strateegiline sektor, pakkudes märkimisväärsel hulgal töökohti, mis on otseselt või kaudselt seotud kalapüügi ja rannikualadega, samuti aitab säilitada jätkusuutlikku majandust, sidudes tööhõive ja inimeste elatusvahendid territooriumiga ning kultuuritraditsioonide säilitamisega;

| S. | arvestades, et EMKVFist antakse rahalist toetust noortele kaluritele, kes alustavad kalapüügitegevust, kuid ei ole hilisemat garantiid püügivõimaluste saamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EMKVFist antakse rahalist toetust noortele kaluritele, kes alustavad kalapüügitegevust, kuid ei ole hilisemat garantiid püügivõimaluste saamiseks;

| T. | arvestades, et kalapüük annab asendamatu panuse liidu toiduga kindlustatusele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kalapüük annab asendamatu panuse liidu toiduga kindlustatusele;

| U. | arvestades, et kalapüük loob töökohti nii merel kui ka maismaal; arvestades, et mõned piirkonnad sõltuvad kohapealsetest lossimisest, et tagada paljude ettevõtete elujõulisus ja säilitada elavaid rannikukogukondi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kalapüük loob töökohti nii merel kui ka maismaal; arvestades, et mõned piirkonnad sõltuvad kohapealsetest lossimisest, et tagada paljude ettevõtete elujõulisus ja säilitada elavaid rannikukogukondi;

| V. | arvestades, et komisjon ei ole koostanud ammendavat aruannet ÜKP määruse artikli 17 kohaldamise kohta, mis tähendab, et esialgse kohaldamise kohta on ainsad kättesaadavad hinnangud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), heategevusorganisatsioonide, kalandussektor enda, valitsusväliste organisatsioonide ja sidusrühmade hinnangud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjon ei ole koostanud ammendavat aruannet ÜKP määruse artikli 17 kohaldamise kohta, mis tähendab, et esialgse kohaldamise kohta on ainsad kättesaadavad hinnangud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), heategevusorganisatsioonide, kalandussektor enda, valitsusväliste organisatsioonide ja sidusrühmade hinnangud;

| W. | arvestades, et STECFi viimase hinnangu kohaselt, mis anti ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta, oli komisjon 2020. aastal palunud, et liikmesriigid annaksid teavet nende jaotussüsteemi kohta ja esitanud ka küsimuse mõjuhinnangu kohta, ning et ainult kaks liikmesriiki (Rootsi ja Taani) on teatanud sellise hindamise läbiviimisest; arvestades, et samas aruandes tõdeti, et kui komisjon palus 2020. aastal liikmesriikidel teada anda, millist meetodit nad kvootide eraldamiseks kasutavad, siis vastas sellele küsimusele 23st rannikuäärsest liikmesriigist ainult 16; arvestades, et mitut vastust sai kasutada ainult osaliselt, kuna need kirjeldasid riiklikku kalalaevastikku vaid üldiselt, või lihtsalt rõhutasid eraldamise eesmärki, kuid läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume ei esitanud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et STECFi viimase hinnangu kohaselt, mis anti ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta, oli komisjon 2020. aastal palunud, et liikmesriigid annaksid teavet nende jaotussüsteemi kohta ja esitanud ka küsimuse mõjuhinnangu kohta, ning et ainult kaks liikmesriiki (Rootsi ja Taani) on teatanud sellise hindamise läbiviimisest; arvestades, et samas aruandes tõdeti, et kui komisjon palus 2020. aastal liikmesriikidel teada anda, millist meetodit nad kvootide eraldamiseks kasutavad, siis vastas sellele küsimusele 23st rannikuäärsest liikmesriigist ainult 16; arvestades, et mitut vastust sai kasutada ainult osaliselt, kuna need kirjeldasid riiklikku kalalaevastikku vaid üldiselt, või lihtsalt rõhutasid eraldamise eesmärki, kuid läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume ei esitanud;

| X. | arvestades, et 2020. aasta püügihooajal eraldati väikestele kalapüügilaevadele hariliku tuuni kvooti järgmiselt: Itaalia sai 3,03 %, Horvaatia 11,6 %, Prantsusmaa 11,89 %, Portugal 13,68 % ja Hispaania 36,93 %; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2020. aasta püügihooajal eraldati väikestele kalapüügilaevadele hariliku tuuni kvooti järgmiselt: Itaalia sai 3,03 %, Horvaatia 11,6 %, Prantsusmaa 11,89 %, Portugal 13,68 % ja Hispaania 36,93 %;

| Y. | arvestades, et enamikku kalavarusid püüavad peamiselt erinevat tüüpi laevastikud, kuid mõnda neist püüavad nii väikesemahulised kui ka suuremahulised laevastikud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et enamikku kalavarusid püüavad peamiselt erinevat tüüpi laevastikud, kuid mõnda neist püüavad nii väikesemahulised kui ka suuremahulised laevastikud;

| Z. | arvestades, et kui EL rakendab ÜKP määruse artiklit 17 ning eraldab püügikvoote läbipaistvate ja objektiivsete keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja majanduslike kriteeriumide alusel, võib ta saavutada õiglase ülemineku vähese CO2 heite ja keskkonnamõjuga kalalaevastikule; arvestades, et see eesmärk peab käima käsikäes eesmärgiga saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu ning aidata kaasa toiduvarude kättesaadavusele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kui EL rakendab ÜKP määruse artiklit 17 ning eraldab püügikvoote läbipaistvate ja objektiivsete keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja majanduslike kriteeriumide alusel, võib ta saavutada õiglase ülemineku vähese CO2 heite ja keskkonnamõjuga kalalaevastikule; arvestades, et see eesmärk peab käima käsikäes eesmärgiga saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu ning aidata kaasa toiduvarude kättesaadavusele;

| AA. | arvestades, et komisjon töötab praegu välja tegevuskava kalavarude säilitamiseks ja mereökosüsteemide kaitsmiseks, mis peab aitama kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe ühe peamise eesmärgi saavutamisele, muutma kalanduse kestlikumaks ning piisavalt kaitsma mereökosüsteeme ja nende elurikkust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjon töötab praegu välja tegevuskava kalavarude säilitamiseks ja mereökosüsteemide kaitsmiseks, mis peab aitama kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe ühe peamise eesmärgi saavutamisele, muutma kalanduse kestlikumaks ning piisavalt kaitsma mereökosüsteeme ja nende elurikkust;

| AB. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon jõudsid 10. novembril 2020 kokkuleppele määruse suhtes, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püügi mitmeaastane majandamiskava; arvestades, et nõukogu lükkas selle kokkuleppe hiljem tagasi, mis on vastuolus kahe ülejäänud institutsiooniga juba kokku lepitud otsusega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon jõudsid 10. novembril 2020 kokkuleppele määruse suhtes, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püügi mitmeaastane majandamiskava; arvestades, et nõukogu lükkas selle kokkuleppe hiljem tagasi, mis on vastuolus kahe ülejäänud institutsiooniga juba kokku lepitud otsusega;

| AC. | arvestades, et Brexit on mõjutanud ka kalapüügiõiguste jaotamist ELis; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Brexit on mõjutanud ka kalapüügiõiguste jaotamist ELis;

| 1. | tuletab meelde, et kalavarud on avalik loodusvara, et püügitegevus ja majandamine on sellel ressursil põhinev vara ja kuulub meie ühisesse pärandisse, ning et kalavarusid tuleks majandada viisil, mis tagab ühiskonnale suurima pikaajalise kasu, minimeerib mõju ökosüsteemidele ja tagab toiduga kindlustatuse, pakkudes tervislikku toitu; tuletab meelde, et Euroopa laevastiku majanduslik kasumlikkus tuleks tagada keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku kasutamisega, mis tugineb usaldusväärsetele teaduslikele nõuannetele ja lähtub ettevaatuspõhimõttest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kvoodiosad ja kalapüügivõimalused kujutavad endast õigust avalikele ressurssidele; rõhutab sellega seoses, et liikmesriikidele antud kalapüügivõimaluste eraldamise pädevuse piires ning pidades silmas stabiilsuse ja prognoositavuse põhimõtteid, ei tohiks ühelegi osalejale anda tähtajatut õigust teatavale kvoodile või kalapüügivõimalusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kvootidega hõlmatud püügipiirkondades võib püüki piiravate liikide probleem teha püügile lõpu enne, kui hooaeg on läbi, mis võib kaluritele kaasa tuua märkimisväärseid majanduslikke tagajärgi; rõhutab sellega seoses, et korralik kvoodisüsteem peaks olema piisavalt paindlik, see võimaldaks kaluritel, kes vajavad püüki piiravate liikide tõttu lisakvoote, ja kaluritel, kellel on kvoodid olemas, jõuda vastastikku kasuliku tulemuseni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et liikmesriikide ülesanne on määrata kindlaks kriteeriumid, mida nad kasutavad kalapüügivõimaluste eraldamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et komisjon ei ole ÜKP määruse artikli 17 järgimise osas algatanud ühegi liikmesriigi suhtes rikkumismenetlust; |
| --- | --- |

5.

Objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide kasutamine

| 6. | rõhutab, et komisjon ei ole koostanud uuringut, milles analüüsitaks ÜKP määruse artiklite 16 ja 17 kohaste kvootide eraldamise kriteeriumide kohaldamist; märgib, et puudub läbipaistvus ja et mitu liikmesriiki ei avalikusta kriteeriume, mida nad kalapüügivõimaluste jaotamisel kohaldavad, ning soovitab neil need kriteeriumid avalikustada ja kergesti kättesaadavaks teha, ning tuletab meelde, et objektiivne eraldamismeetod hõlmab selgelt ja ühemõtteliselt täpselt määratletud eraldamiskriteeriumide kirjeldust, sealhulgas kriteeriumide suhtelise osakaalu selget kirjeldust või mitme eraldamiskriteeriumi korral nende kasutamise tingimusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ergutab komisjoni vajaduse korral koostama aruande ÜKP määruse artiklite 16 ja 17 kriteeriumide kohaldamise kohta igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetlusi liikmesriikide suhtes, kes ei täida oma kohustusi seoses kalapüügivõimaluste eraldamise läbipaistvusega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et läbipaistvad eraldamise kriteeriumid on üks parameetritest, mis tagavad ettevõtjatele stabiilsuse ja õiguskindluse; rõhutab, et kriteeriumide ja nende praktilise kohaldamise läbipaistvuse osas tuleks teha edusamme kogu liidus; rõhutab seetõttu, et teave kalapüügivõimaluste süsteemi toimimise kohta, sealhulgas nende eraldamise meetod, peaks olema kergesti kättesaadav ja arusaadav kõigile, eelkõige ettevõtjatele ja sidusrühmadele, et hõlbustada järjepidevat ja eeskirjadel põhinevat jaotusmeetodit, mis võimaldab paremat kontrolli, võrdseid võimalusi kõigile huvitatud isikutele ja suuremat prognoositavust kalurite jaoks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles kooskõlas kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega avalikustama oma kalapüügivõimaluste jaotamise meetodid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on kohustus tagada ÜKP määruse artiklis 17 sätestatud nõuete täielik järgimine; palub sellega seoses, et komisjoni tagaks aktiivse ja pideva järelevalvetegevusega, et kõik liikmesriigid nõuetekohaselt kohaldaksid riiklike kvootide eraldamisel artiklis 17 sätestatud siduvat läbipaistvussätet, ning vajadusel algataks rikkumismenetluse liikmesriikide suhtes, kes seda nõuet ei täida; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et tootjaorganisatsioonid, ühistud ja kvoodiomanikud võivad avalikustada oma kvoote vabatahtlikult, kuid andmekaitsealased õigusaktid ei luba neid mingil juhul selleks kohustada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et tootjaorganisatsioonidel ja kaluritel on oluline roll püügikvootide jaotamisel ja haldamisel eri laevade vahel; märgib, et paljudes liikmesriikides kuulub tootjaorganisatsioonidesse suhteliselt vähe väikekalureid ning veelgi vähem on asutatud spetsiaalseid väikekalurite tootjaorganisatsioone, mis piirab nende võimalusi pääseda seda kaudu ligi püügikvootidele; ergutab komisjoni ja liikmesriike aitama väikekaluritel asutada oma tootjaorganisatsioone; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et eraldamismeetodid tuleks välja töötada kalandusega tegelevate kogukondade, piirkondlike ametiasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides, tuginedes parimatele olemasolevatele teaduslikele nõuannetele, ning tagada, et kõik laevastiku osad, tootja-, kalandus- ja töötajate organisatsioonid oleksid õiglaselt esindatud, samuti tuleks meetoditesse lisada kaitsemeetmed, näiteks etteteatamisaja, mis laseb kaluritel olukorraga kohaneda, kui liikmesriigid peaks otsustama oma eraldamismeetodit muuta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles kavandama jaotussüsteeme, et tagada lihtsus, vältida koormavaid bürokraatlikke protsesse ning võimaldada ettevõtjatel ja sidusrühmadel jaotamiskriteeriume ja -protsessi jälgida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigile kaluritele võrdsed võimalused, et nad saaksid mereressurssidele õiglase juurdepääsu; |
| --- | --- |

16.

Keskkonnaalaste-, sotsiaalsete ja majanduslike kriteeriumide kasutamine

| 17. | märgib, et puuduvad komisjoni aruanded ja registreeritud juhtumid, kus liikmesriigid oleks pärast reformitud ÜKP ja ÜKP määruse artikli 17 jõustumist muutnud oma eraldamismeetodeid, mis viitab sellele, et ühise kalanduspoliitika 2013. aasta reform ei avaldanud jaotusmeetoditele suurt mõju; märgib, et STECF juhib oma aruandes ühise kalanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta tähelepanu sellele, et kuigi liikmesriigid ei ole üldiselt teinud otsest vahet ÜKP määruse artikli 17 ja oma riiklike kvootide eraldamise süsteemide vahel, kasutavad nad praegu või on varasemalt kasutanud eraldamisel kriteeriume, mida võiks nimetada sotsiaalseteks kriteeriumideks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et kõige levinumad kriteeriumid, mida liikmesriigid praegu kalapüügivõimaluste jaotamisel kohaldavad, on varasemad püügitasemed; on seisukohal, et sellised kriteeriumid pakuvad stabiilsust, ning tõdeb, et laevastik ja kalapüügiga tegelevad kogukonnad on kalavarudest sõltuvad ning et nende jaoks on ülioluline stabiilne ja prognoositav juurdepääs kalavarudele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et olemasolevate andmete põhjal kasutavad ainult mõned liikmesriigid kalapüügivõimaluste jaotamisel keskkonnaalaseid-, sotsiaalseid või majanduslikke kriteeriume ning juhul, kui neid kasutatakse, ei ole need lõplikes jaotuses eriti olulised; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et ÜKP määruse artiklis 17 on sätestatud, et artiklis 16 osutatud neile kättesaadavate kalapüügivõimaluste jaotamisel kasutavad liikmesriigid läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume; märgib, et ingliskeelne versioon sisaldab sõna „shall“; märgib, et eri keeleversioonide vahel on lahknevusi, mistõttu on võimalik, et selle elemendi õiguslikult siduvat iseloomu tõlgendatakse erinevalt; märgib siiski, et Euroopa Liidu Kohus jõudis oma kohtuotsuses Spika jt (C-540/16) (7) järeldusele, et liikmesriigid peavad neile ÜKP määruse artikli 16 alusel kättesaadavate kalapüügivõimaluste jaotamisel kasutama läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume; kutsub komisjoni üles käsitlema seda küsimust oma järgmises aruandes ühise kalanduspoliitika toimimise kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt asjaolu üle, et praegused jaotamismeetodid, mis põhinevad suures osas ajaloolistel õigustel, võimaldavad kalandussektoris hoida teataval tasemel majanduslikku stabiilsust, mistõttu saavad ettevõtjad teha uuendusi ja võtta kasutusele säästvamaid tehnoloogiaid, kuid tunnistab, et vahel aitavad need meetodid kaasa selliste suundumuste tugevnemisele nagu kalandussektori majandustegevuse koondumine, mis moonutab konkurentsi, tekitab uutele turuletulijatele tõkkeid ja muudab sektori uute noorte kalurite jaoks ebaatraktiivseks; on lisaks seisukohal, et mõnel juhul ei paku need meetodid piisavaid stiimuleid kaluritele, kes kasutavad väiksema keskkonnamõjuga püügiviise ega taga kõigile kaluritele, sh väikekaluritele õiglasi võimalusi; ergutab sellega seoses liikmesriike tagama kvootide õiglast jaotamist laevastiku eri osade vahel, võttes arvesse kõigi kalurite vajadusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et kalavarude puhul, mille lubatud kogupüük suureneb, näiteks kalavarude hea majandamise või eduka taastamiskava korral, võiksid liikmesriigid kooskõlas artikliga 17 kaaluda täiendavate kvootide jaotamist majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et käsitööndusliku ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevad ettevõtjad ning nende ühendused, näiteks Cofradias on paljudel ELi rannikualadel ja saartel kohaliku ühiskonna, majanduse, kultuuri ja traditsioonide põhiline osa, ning on seetõttu veendunud, et neile tuleks osutada erilist tähelepanu ja võimaldada erikohtlemist, sealhulgas ajutisi kvoote, eriti siis, kui koguvarud suurenevad tänu heale varude majandamisele või edukale taastamiskavale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et artiklis 17 osutatud majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumide kasutamine kalapüügivõimaluste eraldamisel on oluline element, mis aitab täies ulatuses saavutada eesmärke, mis on sätestatud ÜKP määruses, merestrateegia raamdirektiivis ja ELi elurikkuse strateegias aastani 2030; tuletab meelde, et jaotamiskriteeriumide väljatöötamise ja rakendamise eest vastutavad liikmesriigid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et kvaliteetseid andmeid harrastuskalapüügi keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta tihti ei ole või nad on ebatäielikud, mis tähendab, et keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume ei saa välja töötada, nagu on nõutud artiklis 17; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks ja tõhustaks selliste andmete kogumist harrastuskalapüügi kohta, võttes kasutusele parema andmekogumisraamistiku ja muid poliitikavahendeid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil tagada, et iga asjaomane liikmesriik eraldaks kalapüügivõimalusi kooskõlas ÜKP määruse ja eelkõige selle artikliga 17, kasutades läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume; on seisukohal, et iga liikmesriik peaks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tagama, et kriteeriumid on jätkusuutlikud ja tasakaalustatud ja võtma arvesse kohalikke eripärasid ja probleeme, millega tuleb tegeleda; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et püügiliigid ja nende tegelik olukord on ELis väga erinev ning seetõttu ei ole kõigile sobivaid majanduslikke, keskkonnaalaseid või sotsiaalseid kriteeriume, mida saaks kogu ELis ühetaoliselt kohaldada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et liikmesriigid ja tootjaorganisatsioonid on mitmes riigis loonud kvoodireserve, mida saaks keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel kaluritele jagada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriike üles motiveerima kalureid kasutama kõige säästvamaid ja keskkonnasõbralikumaid kalapüügitavasid, -meetodeid ja -uuendusi; on veendunud, et selliseid stiimuleid tuleks kaaluda artikli 17 kohase eraldamismeetodi kavandamisel, ning julgustab liikmesriike võtma oma eraldamisprotsessides arvesse kliima- ja ökosüsteemiga seotud kaalutlusi, lähtudes läbipaistvatest kriteeriumidest; tuletab meelde, et artiklis 17 on sätestatud, et liikmesriigid püüavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste raames stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, nt tarbivad vähem energiat või ei kahjusta nii palju looduslikke elupaiku; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles motiveerima ettevõtjaid oma jaotamisprotsessidega looma ja tugevdama sotsiaalset dialoogi ametiühingute ja töötajate organisatsioonidega, ning täies mahus kohaldama kollektiivlepinguid, et edendada kalandussektori sotsiaalset jätkusuutlikkust ja õiglasi töötingimusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad püüdma pakkuda stiimuleid neile kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise; märgib, et mõned liikmesriigid pakuvad selliseid stiimuleid; palub, et ka muud liikmesriigid hakkaksid neid stiimuleid pakkuma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kalapüügivõimaluste eraldamine selliste kriteeriumide alusel, nagu väiksem keskkonnamõju ja sellega arvestamine, kas ettevõte on minevikus täitnud eeskirju aitab viia kalapopulatsioonid uuesti jätkusuutlikule tasemele ja paremini kaitsta elurikkust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles kooskõlas ühise kalanduspoliitika määruse artikliga 17 toetama noorte ja uute kalurite tegevuse alustamist et seeläbi vähendada turuletuleku tõkkeid, kõrvaldada turutõrked ja lõppkokkuvõttes hõlbustada hädavajalikku põlvkonnavahetust kalandussektoris; kutsub lisaks liikmesriike üles kasutama kõiki EMKVFi võimalusi, et tegeleda põlvkondade vahetuse küsimusega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil teha asjaomaste liikmesriikidega ühise kalanduspoliitika määruse artikli 17 sätete rakendamisel rohkem ennetavat koostööd; kutsub komisjoni üles jätkuvalt abistama liikmesriike, näiteks suuniste avaldamise kaudu, et nad oma kalapüügivõimaluste jaotamise metoodika kujundamisel kasutaksid täies ulatuses läbipaistvaid ja objektiivseid, sealhulgas majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kriteeriume; rõhutab, et tuleb kaaluda, kuidas saaks pakkuda kaluritele majanduslikku stabiilsust ja tulevikuväljavaateid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles oma tulevases ÜKP toimimist käsitlevas aruandes analüüsima ÜKP määruse artikli 17 rakendamist liikmesriikides ja tegema ettepanekuid selle parandamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ELil puudub Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni viimaste istungite ajal vastu võetud otsuste rakendamiseks endiselt seadusandlik vahend; rõhutab sügava murega, et selline normatiivne tühimik võib ohustada ELi kalandussektorile oluliste kvootide eraldamist; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu eesistujariik esitaks poolte vahel juba saavutatud kokkuleppele alternatiivse ettepaneku, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi seisukohaga; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(2)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(3)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 160

(4)  ELT L 247, 13.7.2021, lk 1.

(5)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(6)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2.

(7)  12. juuli 2018. aasta kohtuotsus „Spika“ UAB jt vs. Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos (C-540/16, ECLI:EU:C:2018:565).

---

Kolmapäev, 8. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/70

---

P9_TA(2022)0236

Julgeolek idapartnerluse piirkonnas ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika roll

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta resolutsioon julgeoleku kohta idapartnerluse piirkonnas ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta (2021/2199(INI))

(2022/C 493/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) preambulit, eelkõige selle kolmandat, neljandat ja kuuendat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) preambulit, eelkõige selle kolmandat, neljandat ja kuuendat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, eelkõige selle 2. peatüki 2. jagu, mis käsitleb sätteid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, eelkõige selle 2. peatüki 2. jagu, mis käsitleb sätteid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (1), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (2), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (3), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut (4) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (1), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (2), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (3), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut (4) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (5),

| — | võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/887, millega luuakse küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/887, millega luuakse küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/1792, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/1792, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2021. aasta otsuseid (ÜVJP) 2021/748 (12), (ÜVJP) 2021/749 (13) ja (ÜVJP) 2021/750 (14), mis käsitlevad Kanada, Norra Kuningriigi ja Ameerika Ühendriikide osalemist PESCO sõjaväelise liikuvuse projektis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2021. aasta otsuseid (ÜVJP) 2021/748 (12), (ÜVJP) 2021/749 (13) ja (ÜVJP) 2021/750 (14), mis käsitlevad Kanada, Norra Kuningriigi ja Ameerika Ühendriikide osalemist PESCO sõjaväelise liikuvuse projektis,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1537, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1537, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (15),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1127, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1127, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. mai 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. mai 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (19), ja nõukogu 20. mai 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/813, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (19), ja nõukogu 20. mai 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/813, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (20),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. septembri 2008. aasta ühismeedet 2008/736/ÜVJP Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia (21), ja nõukogu 3. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1990, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. septembri 2008. aasta ühismeedet 2008/736/ÜVJP Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia (21), ja nõukogu 3. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1990, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (22),

| — | võttes arvesse Euroopa Kaitsefondi 2021. aasta tööprogrammi, mille komisjon võttis vastu 30. juunil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kaitsefondi 2021. aasta tööprogrammi, mille komisjon võttis vastu 30. juunil 2021,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. detsembri 2020. aasta ühisteatist „ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks“ (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. detsembri 2020. aasta ühisteatist „ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks“ (JOIN(2020)0018),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (COM(2020)0605),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2017. aasta ühisteatist „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“ (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2017. aasta ühisteatist „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“ (JOIN(2017)0450),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021),

| — | võttes arvesse 10. ja 11. märtsil 2022 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikku kohtumist, 24.–25. märtsil 2022 toimunud Euroopa Ülemkogu ametlikku kohtumist ja 24. märtsil 2022 toimunud NATO erakorralist tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. ja 11. märtsil 2022 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikku kohtumist, 24.–25. märtsil 2022 toimunud Euroopa Ülemkogu ametlikku kohtumist ja 24. märtsil 2022 toimunud NATO erakorralist tippkohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 26. veebruari 2021. aasta avaldust julgeoleku ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 26. veebruari 2021. aasta avaldust julgeoleku ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse strateegilist tegevuskava 2019–2024, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 20. juunil 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegilist tegevuskava 2019–2024, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 20. juunil 2019,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta ning 24. jaanuari 2022. aasta järeldusi Euroopa julgeolekuolukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta ning 24. jaanuari 2022. aasta järeldusi Euroopa julgeolekuolukorra kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta, 18. mai 2017. aasta, 17. juuli 2017. aasta, 25. juuni 2018. aasta, 17. juuni 2019. aasta, 10. detsembri 2019. aasta, 17. juuni 2020. aasta, 12. oktoobri 2020. aasta, 20. novembri 2020. aasta, 7. detsembri 2020. aasta ja 10. mai 2021. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta, 18. mai 2017. aasta, 17. juuli 2017. aasta, 25. juuni 2018. aasta, 17. juuni 2019. aasta, 10. detsembri 2019. aasta, 17. juuni 2020. aasta, 12. oktoobri 2020. aasta, 20. novembri 2020. aasta, 7. detsembri 2020. aasta ja 10. mai 2021. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2021. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviiltegevust käsitleva kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2021. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviiltegevust käsitleva kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldusi, milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2020. aasta järeldusi, milles käsitletakse PESCO 2020. aasta strateegilist läbivaatamist,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2020. aasta järeldusi ELi välistegevuse kohta terrorismi ja vägivaldse äärmusluse ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2020. aasta järeldusi ELi välistegevuse kohta terrorismi ja vägivaldse äärmusluse ennetamisel ja nende vastu võitlemisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavate täiendavate jõupingutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks tehtavate täiendavate jõupingutuste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus 19. novembril 2018 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviiltegevust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus 19. novembril 2018 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviiltegevust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta (edaspidi „küberdiplomaatia meetmete kogum“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta (edaspidi „küberdiplomaatia meetmete kogum“),

| — | võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise (CARD) esimese tsükli lõpparuannet, mis esitati nõukogule 20. novembri 2020. aasta istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise (CARD) esimese tsükli lõpparuannet, mis esitati nõukogule 20. novembri 2020. aasta istungil,

| — | võttes arvesse ülemaailmset strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016,

| — | võttes arvesse Prahas (2009), Varssavis (2011), Vilniuses (2013), Riias (2015) ja Brüsselis (2017 ja 2021) toimunud idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prahas (2009), Varssavis (2011), Vilniuses (2013), Riias (2015) ja Brüsselis (2017 ja 2021) toimunud idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone,

| — | võttes arvesse assotsieerunud kolmiku parlamentaarsete väliskomisjonide ühisdeklaratsiooni ning Poola ja Leedu poolt 13. detsembril 2021 vastu võetud ühisdeklaratsioone koostöö tugevdamise kohta inimõiguste järelevalve valdkonnas Venemaa poolt okupeeritud idapartnerluse riikide territooriumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse assotsieerunud kolmiku parlamentaarsete väliskomisjonide ühisdeklaratsiooni ning Poola ja Leedu poolt 13. detsembril 2021 vastu võetud ühisdeklaratsioone koostöö tugevdamise kohta inimõiguste järelevalve valdkonnas Venemaa poolt okupeeritud idapartnerluse riikide territooriumil,

| — | võttes arvesse 5. septembri 2014. aasta Minski protokolli, 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning Minskis 12. veebruaril 2015 vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamise meetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. septembri 2014. aasta Minski protokolli, 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning Minskis 12. veebruaril 2015 vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamise meetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli, Aserbaidžaani Vabariigi presidendi Ilham Alijevi ja Armeenia Vabariigi peaministri Nikol Pashinjani 14. detsembri 2021. aasta ja 6. aprilli 2022. aasta kolmepoolseid kohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli, Aserbaidžaani Vabariigi presidendi Ilham Alijevi ja Armeenia Vabariigi peaministri Nikol Pashinjani 14. detsembri 2021. aasta ja 6. aprilli 2022. aasta kolmepoolseid kohtumisi,

| — | võttes arvesse 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsiooni ELi ja NATO koostöö kohta ning 8. juuli 2016. aasta ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsiooni ELi ja NATO koostöö kohta ning 8. juuli 2016. aasta ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 17. mai 2021. aasta kuuendat eduaruannet ELi nõukogu ja NATO nõukogu poolt 6. detsembril 2016 ja 5. detsembril 2017 heaks kiidetud ühiste ettepanekute rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2021. aasta kuuendat eduaruannet ELi nõukogu ja NATO nõukogu poolt 6. detsembril 2016 ja 5. detsembril 2017 heaks kiidetud ühiste ettepanekute rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Varssavi ühisdeklaratsiooni rakendamiseks tehtud 74 ühist ettepanekut, mille ELi nõukogu ja NATO nõukogu kiitsid heaks 6. detsembril 2016 ja 5. detsembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Varssavi ühisdeklaratsiooni rakendamiseks tehtud 74 ühist ettepanekut, mille ELi nõukogu ja NATO nõukogu kiitsid heaks 6. detsembril 2016 ja 5. detsembril 2017,

| — | võttes arvesse ELi ja ÜRO 24. jaanuari 2022. aasta ühisavaldust ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse tugevdamise ning 2022.–2024. aasta prioriteetide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ÜRO 24. jaanuari 2022. aasta ühisavaldust ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse tugevdamise ning 2022.–2024. aasta prioriteetide kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 1975. aasta Helsingi lõppakti, 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartat, 3. detsembri 1994. aasta OSCE julgeoleku poliitilis-sõjaliste aspektide alast toimimisjuhendit, 5. detsembri 1994. aasta memorandumit julgeolekutagatiste kohta seoses Ukraina ühinemisega tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga (Budapesti memorandum julgeolekutagatiste kohta) ning 30. novembri 2011. aasta Viini dokumenti usaldust ja julgeolekut suurendavate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 1975. aasta Helsingi lõppakti, 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartat, 3. detsembri 1994. aasta OSCE julgeoleku poliitilis-sõjaliste aspektide alast toimimisjuhendit, 5. detsembri 1994. aasta memorandumit julgeolekutagatiste kohta seoses Ukraina ühinemisega tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga (Budapesti memorandum julgeolekutagatiste kohta) ning 30. novembri 2011. aasta Viini dokumenti usaldust ja julgeolekut suurendavate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja NATO koostöö kohta Atlandi-üleste suhete valdkonnas (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja NATO koostöö kohta Atlandi-üleste suhete valdkonnas (23),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni sõjavangide kohta pärast Armeenia ja Aserbaidžaani viimatist konflikti (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni sõjavangide kohta pärast Armeenia ja Aserbaidžaani viimatist konflikti (24),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni kaitse- ja julgeolekualaseid riigihankeid käsitleva direktiivi 2009/81/EÜ ning kaitseotstarbeliste toodete vedu käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ rakendamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni kaitse- ja julgeolekualaseid riigihankeid käsitleva direktiivi 2009/81/EÜ ning kaitseotstarbeliste toodete vedu käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ rakendamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu rakendamise kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu rakendamise kohta (29),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (30),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb idapartnerlust 2020. aasta juuni tippkohtumise eel (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb idapartnerlust 2020. aasta juuni tippkohtumise eel (31),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni sõjaväelise liikuvuse kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni sõjaväelise liikuvuse kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni küberkaitse kohta (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni küberkaitse kohta (33),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige seoses Venemaa tegevusega idapartnerluse riikide territooriumil ning tema poolt toime pandud Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega, krimmitatarlaste õiguste rikkumisega, Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigi territooriumi osalise okupeerimise ja sellega seotud uute piiride rajamisega ning ELi ja idapartnerluse riikide vastu suunatud Venemaa vaenuliku propaganda ja desinformatsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige seoses Venemaa tegevusega idapartnerluse riikide territooriumil ning tema poolt toime pandud Krimmi ebaseadusliku annekteerimisega, krimmitatarlaste õiguste rikkumisega, Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigi territooriumi osalise okupeerimise ja sellega seotud uute piiride rajamisega ning ELi ja idapartnerluse riikide vastu suunatud Venemaa vaenuliku propaganda ja desinformatsiooniga,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0168/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0168/2022),

| A. | arvestades, et idapartnerlus on osa ELi naabruspoliitikast, ning arvestades, et ELil on terviklik lähenemisviis julgeolekule ja vastupanuvõimele, kaasa arvatud küber- ja hübriidohtude valdkonnas, ning see on kavandatud spetsiaalselt suhete tugevdamiseks kuue idapartnerluse riigiga – Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina –, et aidata edendada rahu, stabiilsust, vastupanuvõimet, ühist heaolu, kestlikku arengut, reforme ja inimeste julgeolekut ELi idanaabruses, tugevdada majanduskoostööd, toetada valdkondadevahelisi reforme ning aidata kaasa nende riikide üldisele vastupanuvõimele jagatud vastutuse ja kohustuste vaimus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerlus on osa ELi naabruspoliitikast, ning arvestades, et ELil on terviklik lähenemisviis julgeolekule ja vastupanuvõimele, kaasa arvatud küber- ja hübriidohtude valdkonnas, ning see on kavandatud spetsiaalselt suhete tugevdamiseks kuue idapartnerluse riigiga – Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina –, et aidata edendada rahu, stabiilsust, vastupanuvõimet, ühist heaolu, kestlikku arengut, reforme ja inimeste julgeolekut ELi idanaabruses, tugevdada majanduskoostööd, toetada valdkondadevahelisi reforme ning aidata kaasa nende riikide üldisele vastupanuvõimele jagatud vastutuse ja kohustuste vaimus;

| B. | arvestades, et idapartnerluse eesmärk on edendada stabiilsust, heaolu ja vastastikust koostööd ning tõhustada pühendumist vajalikele reformidele; arvestades, et idapartnerluse piirkonnas on kiiresti vaja tugevdada konfliktide rahumeelset lahendamist, eelkõige mitmepoolsete lähenemisviiside ja foorumite, näiteks OSCE kaudu; arvestades, et on vaja välja töötada strateegia selle kohta, kuidas ELi idapartnerluse poliitika julgeolekuaspekte paremini käsitleda, võttes lähtepunktiks asjaomaste partnerriikide julgeolekuvajadused, kuna idapartnerluse piirkonna destabiliseerimine kujutab endast märkimisväärset ülemaailmset ohtu ning ohtu idapartnerluse riikide ja Euroopa rahule, stabiilsusele ja julgeolekule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerluse eesmärk on edendada stabiilsust, heaolu ja vastastikust koostööd ning tõhustada pühendumist vajalikele reformidele; arvestades, et idapartnerluse piirkonnas on kiiresti vaja tugevdada konfliktide rahumeelset lahendamist, eelkõige mitmepoolsete lähenemisviiside ja foorumite, näiteks OSCE kaudu; arvestades, et on vaja välja töötada strateegia selle kohta, kuidas ELi idapartnerluse poliitika julgeolekuaspekte paremini käsitleda, võttes lähtepunktiks asjaomaste partnerriikide julgeolekuvajadused, kuna idapartnerluse piirkonna destabiliseerimine kujutab endast märkimisväärset ülemaailmset ohtu ning ohtu idapartnerluse riikide ja Euroopa rahule, stabiilsusele ja julgeolekule;

| C. | arvestades, et idapartnerluses ollakse viimastel aastatel kokku puutunud rahvusvahelise õiguse tõsiste rikkumiste, julgeolekuohtude ja konfliktidega, mis on viinud praegu Ukraina vastu peetava Venemaa agressioonisõjani; arvestades, et julgeolek ja rahu idanaabruses eeldavad rahvusvahelise õiguse, territoriaalse terviklikkuse ning põhiõiguste ja -vabaduste austamist ja järgimist; arvestades, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et aidata assotsieerunud idapartnerluse riikidel saada tagasi täieliku suveräänsuse ja kontrolli oma territooriumide üle; arvestades, et ELi selge pühendumine assotsieerunud idapartnerluse riikide Euroopa väljavaatele on demokraatlike reformide ning nende ühiskondade julgeoleku, stabiilsuse ja õitsengu tagamiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et idapartnerluses ollakse viimastel aastatel kokku puutunud rahvusvahelise õiguse tõsiste rikkumiste, julgeolekuohtude ja konfliktidega, mis on viinud praegu Ukraina vastu peetava Venemaa agressioonisõjani; arvestades, et julgeolek ja rahu idanaabruses eeldavad rahvusvahelise õiguse, territoriaalse terviklikkuse ning põhiõiguste ja -vabaduste austamist ja järgimist; arvestades, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et aidata assotsieerunud idapartnerluse riikidel saada tagasi täieliku suveräänsuse ja kontrolli oma territooriumide üle; arvestades, et ELi selge pühendumine assotsieerunud idapartnerluse riikide Euroopa väljavaatele on demokraatlike reformide ning nende ühiskondade julgeoleku, stabiilsuse ja õitsengu tagamiseks otsustava tähtsusega;

| D. | arvestades, et EL ja idapartnerluse osalised otsustasid ühiselt süvendada koostööd julgeoleku valdkonnas, sealhulgas suurendada idapartnerluse riikide suutlikkust võidelda hübriid- ja küberohtudega; arvestades, et tähelepanu tuleb jätkuvalt pöörata ka tavapärastele ohtudele, pidades silmas sündmusi, mis on viimasel ajal aset leidnud idapartnerlusriikides ja Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja idapartnerluse osalised otsustasid ühiselt süvendada koostööd julgeoleku valdkonnas, sealhulgas suurendada idapartnerluse riikide suutlikkust võidelda hübriid- ja küberohtudega; arvestades, et tähelepanu tuleb jätkuvalt pöörata ka tavapärastele ohtudele, pidades silmas sündmusi, mis on viimasel ajal aset leidnud idapartnerlusriikides ja Kesk-Aasias;

| E. | arvestades, et idapartnerluse põhieesmärgid on kasulikud kõigile naabritele, sealhulgas Venemaale, sest need aitavad luua stabiilsema piirkonna meetmete kaudu, mille abil säilitatakse rahvusvaheline õigus, territoriaalse terviklikkuse austamine ning lepingud, mis reguleerivad riikidevahelisi suhteid ja tugevdavad head valitsemistava, õigusriiki, inimõiguste austamist ja heanaaberlikke suhteid, edendades kõigi idapartnerluse riikide elanikkonna rahu, stabiilsust, ühist heaolu ja väljavaateid; arvestades, et idapartnerluse piirkonna destabiliseerimine kujutab endast märkimisväärset ohtu ELi ja ülemaailmsele rahule, stabiilsusele ja julgeolekule; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerluse põhieesmärgid on kasulikud kõigile naabritele, sealhulgas Venemaale, sest need aitavad luua stabiilsema piirkonna meetmete kaudu, mille abil säilitatakse rahvusvaheline õigus, territoriaalse terviklikkuse austamine ning lepingud, mis reguleerivad riikidevahelisi suhteid ja tugevdavad head valitsemistava, õigusriiki, inimõiguste austamist ja heanaaberlikke suhteid, edendades kõigi idapartnerluse riikide elanikkonna rahu, stabiilsust, ühist heaolu ja väljavaateid; arvestades, et idapartnerluse piirkonna destabiliseerimine kujutab endast märkimisväärset ohtu ELi ja ülemaailmsele rahule, stabiilsusele ja julgeolekule;

| F. | arvestades, et 15. detsembril 2021 peetud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitati taas iga partneri suveräänset õigust valida oma ambitsioonitase ja eesmärgid oma suhetes ELiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 15. detsembril 2021 peetud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitati taas iga partneri suveräänset õigust valida oma ambitsioonitase ja eesmärgid oma suhetes ELiga;

| G. | arvestades, et 2021. aasta idapartnerluse tippkohtumise tulemusena otsustati teha suuremaid pingutusi, et tõhustada vastupanuvõimet, tugevdada strateegilist kommunikatsiooni ja võitlust desinformatsiooni vastu ning edendada julgeolekut, küberdialoogi ja ÜJKP valdkondades tehtavat koostööd; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2021. aasta idapartnerluse tippkohtumise tulemusena otsustati teha suuremaid pingutusi, et tõhustada vastupanuvõimet, tugevdada strateegilist kommunikatsiooni ja võitlust desinformatsiooni vastu ning edendada julgeolekut, küberdialoogi ja ÜJKP valdkondades tehtavat koostööd;

| H. | arvestades, et kui Valgevene välja arvata, on kõigi idapartnerluse riikide pinnal tekkinud territoriaalne konflikt, mille on korraldanud või millesse on kaasatud Venemaa; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui Valgevene välja arvata, on kõigi idapartnerluse riikide pinnal tekkinud territoriaalne konflikt, mille on korraldanud või millesse on kaasatud Venemaa;

| I. | arvestades, et 22. veebruaril 2022 kiitsid mõlemad Venemaa parlamendi kojad – föderatsiooninõukogu ja riigiduuma – ühehäälselt heaks Ukraina separatistlike Donetski ja Luhanski piirkondade tunnustamise iseseisvate riikidena; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 22. veebruaril 2022 kiitsid mõlemad Venemaa parlamendi kojad – föderatsiooninõukogu ja riigiduuma – ühehäälselt heaks Ukraina separatistlike Donetski ja Luhanski piirkondade tunnustamise iseseisvate riikidena;

| J. | arvestades, et 23. veebruaril 2022 otsustas Venemaa parlament oma hääletusega lubada president Vladimir Putinil kasutada Venemaa sõjaväge väljaspool riiki, et toetada separatiste Ukrainas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 23. veebruaril 2022 otsustas Venemaa parlament oma hääletusega lubada president Vladimir Putinil kasutada Venemaa sõjaväge väljaspool riiki, et toetada separatiste Ukrainas;

| K. | arvestades, et 24. veebruaril 2022 teatas Venemaa president Vladimir Putin eelnevalt salvestatud teleülekandes, et ta on andnud korralduse viia Ida-Ukrainas läbi sõjaline erioperatsioon; arvestades, et mõned minutid hiljem toimusid kümnetes linnades üle kogu riigi, sealhulgas Ukraina pealinnas, raketirünnakud; arvestades, et varahommikul tungisid Venemaa piirilt Ida-Ukrainasse, Valgevenest põhja ja Venemaa poolt ebaseaduslikult annekteeritud Krimmist lõunasse väeüksused ja soomussõidukid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 24. veebruaril 2022 teatas Venemaa president Vladimir Putin eelnevalt salvestatud teleülekandes, et ta on andnud korralduse viia Ida-Ukrainas läbi sõjaline erioperatsioon; arvestades, et mõned minutid hiljem toimusid kümnetes linnades üle kogu riigi, sealhulgas Ukraina pealinnas, raketirünnakud; arvestades, et varahommikul tungisid Venemaa piirilt Ida-Ukrainasse, Valgevenest põhja ja Venemaa poolt ebaseaduslikult annekteeritud Krimmist lõunasse väeüksused ja soomussõidukid;

| L. | arvestades, et 27. veebruaril 2022 tegi president Vladimir Putin otsuse viia Venemaa tuuma- ja raketijõud lahinguvalmiduse kõrgeimale tasemele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 27. veebruaril 2022 tegi president Vladimir Putin otsuse viia Venemaa tuuma- ja raketijõud lahinguvalmiduse kõrgeimale tasemele;

| M. | arvestades, et Venemaa, kes oli Ukraina piirile koondanud üle 200 000 ründevalmis sõduri, hoogustades samal ajal ka oma hübriid- ja kübersõja taktikat valitud Ukraina ametivõimude vastu, käivitas 24. veebruaril 2022 täieulatusliku sissetungi Ukrainasse selle põhja-, ida- ja lõunapiiri ning Musta mere kaudu, lauspommitades tsiviilelanikega asustatud piirkondi, kasutades oma õhu- ja merevägede ning relvastuse üleolekut; arvestades, et see on suurim sõjaline konflikt Euroopas pärast teist maailmasõda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa, kes oli Ukraina piirile koondanud üle 200 000 ründevalmis sõduri, hoogustades samal ajal ka oma hübriid- ja kübersõja taktikat valitud Ukraina ametivõimude vastu, käivitas 24. veebruaril 2022 täieulatusliku sissetungi Ukrainasse selle põhja-, ida- ja lõunapiiri ning Musta mere kaudu, lauspommitades tsiviilelanikega asustatud piirkondi, kasutades oma õhu- ja merevägede ning relvastuse üleolekut; arvestades, et see on suurim sõjaline konflikt Euroopas pärast teist maailmasõda;

| N. | arvestades, et Ukraina intensiivsest vastupanust tingitud esialgsetest tagasilöökidest hoolimata on Venemaa väed korraldanud ründeoperatsioone ning õhu- ja suurtüki-/raketirünnakuid tsiviilobjektide ja -taristu, sealhulgas teadaolevate evakuatsioonikoridoride vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Ukraina intensiivsest vastupanust tingitud esialgsetest tagasilöökidest hoolimata on Venemaa väed korraldanud ründeoperatsioone ning õhu- ja suurtüki-/raketirünnakuid tsiviilobjektide ja -taristu, sealhulgas teadaolevate evakuatsioonikoridoride vastu;

| O. | arvestades, et 13. märtsil 2022 hoogustas Venemaa oma agressioonisõda Ukrainas löökidega suurema sõjaväebaasi pihta, mis on vähem kui 16 km kaugusel Poola piirist, tappes vähemalt 35 inimest ja vigastades 134 inimest, suurendades piirkonnas veelgi pingeid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 13. märtsil 2022 hoogustas Venemaa oma agressioonisõda Ukrainas löökidega suurema sõjaväebaasi pihta, mis on vähem kui 16 km kaugusel Poola piirist, tappes vähemalt 35 inimest ja vigastades 134 inimest, suurendades piirkonnas veelgi pingeid;

| P. | arvestades, et president Vladimir Putini Venemaa peab mõningate idapartnerluse riikide vastu jätkuvalt agressioonisõda ja pidevat hübriidsõda, mida toetab alaline kogu piirkonnas jõu kasutamise, relvastatud kallaletungi ja ebaseadusliku okupatsiooni oht, et hoida riigid poliitiliselt nõrgad ja tasakaalust väljas ja siduda nad Moskva enda poolt välja kuulutatud mõjusfääriga, millega sisuliselt eiratakse idapartnerluse riikide suveräänset õigust säilitada territoriaalne terviklikkus, teha ise oma välispoliitilisi valikuid ja valida ise oma liitlasi, rikkudes sel viisil asjakohaseid OSCE põhimõtteid, mis on sätestatud Helsingi 1975. aasta lõppaktis, 1990. aasta Pariisi hartas, samuti Istanbuli dokumendis (1999) ja Astana deklaratsioonis (2010); arvestades, et Venemaa agressiivne tegevus ja katsed nõrgestada Euroopa julgeolekukorda põhjustavad ebastabiilsust nii selles piirkonnas kui ka kaugemal ning nende eesmärk on nõrgendada ja vähendada piirkonnas ELi rolli; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et president Vladimir Putini Venemaa peab mõningate idapartnerluse riikide vastu jätkuvalt agressioonisõda ja pidevat hübriidsõda, mida toetab alaline kogu piirkonnas jõu kasutamise, relvastatud kallaletungi ja ebaseadusliku okupatsiooni oht, et hoida riigid poliitiliselt nõrgad ja tasakaalust väljas ja siduda nad Moskva enda poolt välja kuulutatud mõjusfääriga, millega sisuliselt eiratakse idapartnerluse riikide suveräänset õigust säilitada territoriaalne terviklikkus, teha ise oma välispoliitilisi valikuid ja valida ise oma liitlasi, rikkudes sel viisil asjakohaseid OSCE põhimõtteid, mis on sätestatud Helsingi 1975. aasta lõppaktis, 1990. aasta Pariisi hartas, samuti Istanbuli dokumendis (1999) ja Astana deklaratsioonis (2010); arvestades, et Venemaa agressiivne tegevus ja katsed nõrgestada Euroopa julgeolekukorda põhjustavad ebastabiilsust nii selles piirkonnas kui ka kaugemal ning nende eesmärk on nõrgendada ja vähendada piirkonnas ELi rolli;

| Q. | arvestades, et Venemaa otsene sõjaline kallaletung Gruusiale 2008. aastal ja seejärel selle riigi territooriumist 20 % okupeerimine, Venemaa sissetung Krimmi ning Krimmi ajutine okupeerimine ja ebaseaduslik annekteerimine 2014. aastal ning Venemaa toetus separatistidele Donetskis ja Luhanskis on piirkonda destabiliseerinud ja loonud pretsedendi, mis viis Venemaa agressioonisõjani Ukraina vastu ning Gruusia ja Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse selge rikkumiseni; arvestades, et EL on selle tegevuse karmilt hukka mõistnud ja korranud kindlalt oma otsustavust mitte tunnustada Venemaa ebaseaduslikult annekteeritud ja okupeeritud piirkondi, mida ta on kasutanud mõnele idapartnerluse riigile kalleletungi korraldamiseks, misjärel liikmesriigid ja EL on võtnud mitmesuguseid piiravaid meetmeid; arvestades, et Venemaa tegevus on näidanud, et Venemaa seisab vastu assotsieerunud idapartnerluse riikide püüdlustele ühineda ELi või NATOga ning on täis otsustavust lükata tagasi ja vaidlustada kõik katsed aidata kaasa demokraatlikule arengule piirkonnas, mida ta peab oma nn lähivälismaaks; arvestades, et Kreml peab lähivälismaad jätkuvalt Venemaa mõjusfääriks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Venemaa otsene sõjaline kallaletung Gruusiale 2008. aastal ja seejärel selle riigi territooriumist 20 % okupeerimine, Venemaa sissetung Krimmi ning Krimmi ajutine okupeerimine ja ebaseaduslik annekteerimine 2014. aastal ning Venemaa toetus separatistidele Donetskis ja Luhanskis on piirkonda destabiliseerinud ja loonud pretsedendi, mis viis Venemaa agressioonisõjani Ukraina vastu ning Gruusia ja Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse selge rikkumiseni; arvestades, et EL on selle tegevuse karmilt hukka mõistnud ja korranud kindlalt oma otsustavust mitte tunnustada Venemaa ebaseaduslikult annekteeritud ja okupeeritud piirkondi, mida ta on kasutanud mõnele idapartnerluse riigile kalleletungi korraldamiseks, misjärel liikmesriigid ja EL on võtnud mitmesuguseid piiravaid meetmeid; arvestades, et Venemaa tegevus on näidanud, et Venemaa seisab vastu assotsieerunud idapartnerluse riikide püüdlustele ühineda ELi või NATOga ning on täis otsustavust lükata tagasi ja vaidlustada kõik katsed aidata kaasa demokraatlikule arengule piirkonnas, mida ta peab oma nn lähivälismaaks; arvestades, et Kreml peab lähivälismaad jätkuvalt Venemaa mõjusfääriks;

| R. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu toob esile liikmesriikide ja ELi pürgivate riikide, eriti Läänemere ja Musta mere piirkonna riikide julgeoleku suure kaitsetuse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu toob esile liikmesriikide ja ELi pürgivate riikide, eriti Läänemere ja Musta mere piirkonna riikide julgeoleku suure kaitsetuse;

| S. | arvestades, et Valgevene aitas Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu kaasa, lubades Venemaa relvajõududel korraldada Valgevene territooriumil nädalapikkusi sõjalisi õppusi ja võimaldades seejärel kasutada oma territooriumi Ukrainasse sissetungi stardiplatvormina; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Valgevene aitas Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu kaasa, lubades Venemaa relvajõududel korraldada Valgevene territooriumil nädalapikkusi sõjalisi õppusi ja võimaldades seejärel kasutada oma territooriumi Ukrainasse sissetungi stardiplatvormina;

| T. | arvestades, et 2021. aasta septembris korraldas Venemaa Valgevene ja mitme teise Venemaa juhitava Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO) riigiga ühise sõjalise õppuse ZAPAD, mis hõlmas ligi 200 000 sõdurit, keda treeniti läbipaistmatu jõudemonstratsiooniga vastupanu mahasurumiseks, linnasõjaks ja küberrünneteks; arvestades, et Venemaa ja Valgevene korraldavad regulaarselt ühiseid sõjalisi õppusi ja on kokku leppinud ühises sõjalises doktriinis; arvestades, et Venemaa ja Valgevene ühise sõjalise õppuse „Liitlaslik otsustavus – 2022“ eesmärk oli näidata, et Venemaa sõjalise võimekuse puudujäägid on kiiresti vähenemas ning Venemaa on hoogsamalt täitmas oma eesmärki süvendada poliitilisi ja sõjalisi suhteid CSTO riikidega; arvestades, et need sõjalised õppused osutusid väljaõppeks, et valmistuda võimalikuks Ukrainasse sissetungiks ja Ukraina vastu agressioonisõja pidamiseks; arvestades, et Valgevenes asuvad Venemaa sõjalised üksused kujutavad endast ohtu Ukrainale, Poolale, Leedule ja kogu Euroopale ning võivad olla osa lõplikust plaanist Valgevene allutamiseks ja okupeerimiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2021. aasta septembris korraldas Venemaa Valgevene ja mitme teise Venemaa juhitava Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO) riigiga ühise sõjalise õppuse ZAPAD, mis hõlmas ligi 200 000 sõdurit, keda treeniti läbipaistmatu jõudemonstratsiooniga vastupanu mahasurumiseks, linnasõjaks ja küberrünneteks; arvestades, et Venemaa ja Valgevene korraldavad regulaarselt ühiseid sõjalisi õppusi ja on kokku leppinud ühises sõjalises doktriinis; arvestades, et Venemaa ja Valgevene ühise sõjalise õppuse „Liitlaslik otsustavus – 2022“ eesmärk oli näidata, et Venemaa sõjalise võimekuse puudujäägid on kiiresti vähenemas ning Venemaa on hoogsamalt täitmas oma eesmärki süvendada poliitilisi ja sõjalisi suhteid CSTO riikidega; arvestades, et need sõjalised õppused osutusid väljaõppeks, et valmistuda võimalikuks Ukrainasse sissetungiks ja Ukraina vastu agressioonisõja pidamiseks; arvestades, et Valgevenes asuvad Venemaa sõjalised üksused kujutavad endast ohtu Ukrainale, Poolale, Leedule ja kogu Euroopale ning võivad olla osa lõplikust plaanist Valgevene allutamiseks ja okupeerimiseks;

| U. | arvestades, et võimule jääda püüdva Aljaksandr Lukašenka ebaseaduslik režiim on tihendanud suhteid Vladimir Putini Venemaaga, nõustunud süvendama liitriigi integratsiooni ja võõrustama Venemaa vägesid Valgevene-Ukraina piiril ning annab Ukraina vastu agressioonisõda pidavatele Venemaa vägedele logistilist ja sõjalist toetust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et võimule jääda püüdva Aljaksandr Lukašenka ebaseaduslik režiim on tihendanud suhteid Vladimir Putini Venemaaga, nõustunud süvendama liitriigi integratsiooni ja võõrustama Venemaa vägesid Valgevene-Ukraina piiril ning annab Ukraina vastu agressioonisõda pidavatele Venemaa vägedele logistilist ja sõjalist toetust;

| V. | arvestades, et Valgevene on süüdi Ukraina vastu peetavas agressioonisõjas, kuna ta on lubanud ja toetanud Venemaa sissetungi Valgevene territooriumilt, näidates seega selgelt oma poliitilisi tõekspidamisi ning kutsudes esile jõulise ja laiendatud ELi sanktsioonirežiimi Valgevene vastu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Valgevene on süüdi Ukraina vastu peetavas agressioonisõjas, kuna ta on lubanud ja toetanud Venemaa sissetungi Valgevene territooriumilt, näidates seega selgelt oma poliitilisi tõekspidamisi ning kutsudes esile jõulise ja laiendatud ELi sanktsioonirežiimi Valgevene vastu;

| W. | arvestades, et ükski julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas tehtav koostöö ei tohiks hõlmata Aljaksandr Lukašenka ebaseaduslikku režiimi, kuna mis tahes võimalikku tegevust võidakse kasutada ELi liikmesriikide vastu või Valgevene rahva rõhumiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ükski julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas tehtav koostöö ei tohiks hõlmata Aljaksandr Lukašenka ebaseaduslikku režiimi, kuna mis tahes võimalikku tegevust võidakse kasutada ELi liikmesriikide vastu või Valgevene rahva rõhumiseks;

| X. | arvestades, et pärast rahvarohkeid meeleavaldusi massiliste valimispettuste vastu on Valgevene režiim veelgi suurendanud riigisiseseid ja vägivaldseid repressioone suure osa Valgevene kodanike vastu, kes püüdlevad demokraatliku ühiskonna poole, ning loobunud eesmärgist edendada paremaid suhteid ELiga; arvestades, et Valgevene on demokratiseerumise suundumused ümber pööranud ja hakanud ELi-Valgevene piiril valitseva kriisi taustal rändajaid ära kasutama, ning arvestades, et Valgevene jätkab riigisiseste liberaliseerimispüüdluste väljajuurimist ning ELi liikmesriikide destabiliseerimist ja lõhestamist, et saavutada jõhkra rõhumise eest vastutavate isikute ja üksuste vastu kehtestatud ELi sihipäraste sanktsioonide kaotamine; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim ohustab hübriidsõja pidamisega piirkondlikku stabiilsust ja sundis lennuohutust kahjustades Ryanairi lennu Minskisse maanduma, mille tulemusel EL kehtestas sanktsioonid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et pärast rahvarohkeid meeleavaldusi massiliste valimispettuste vastu on Valgevene režiim veelgi suurendanud riigisiseseid ja vägivaldseid repressioone suure osa Valgevene kodanike vastu, kes püüdlevad demokraatliku ühiskonna poole, ning loobunud eesmärgist edendada paremaid suhteid ELiga; arvestades, et Valgevene on demokratiseerumise suundumused ümber pööranud ja hakanud ELi-Valgevene piiril valitseva kriisi taustal rändajaid ära kasutama, ning arvestades, et Valgevene jätkab riigisiseste liberaliseerimispüüdluste väljajuurimist ning ELi liikmesriikide destabiliseerimist ja lõhestamist, et saavutada jõhkra rõhumise eest vastutavate isikute ja üksuste vastu kehtestatud ELi sihipäraste sanktsioonide kaotamine; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim ohustab hübriidsõja pidamisega piirkondlikku stabiilsust ja sundis lennuohutust kahjustades Ryanairi lennu Minskisse maanduma, mille tulemusel EL kehtestas sanktsioonid;

| Y. | arvestades, et Valgevene kiitis 27. veebruaril 2022 heaks uue põhiseaduse, millega loobuti riigi tuumavabast staatusest; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Valgevene kiitis 27. veebruaril 2022 heaks uue põhiseaduse, millega loobuti riigi tuumavabast staatusest;

| Z. | arvestades, et pärast Venemaa otsust tunnustada 21. veebruaril 2022 ametlikult Luhanski ja Donetski rahvavabariike teatas Venemaa president Vladimir Putin, et Minski kokkuleppeid „enam ei eksisteeri“ ja et nende kokkuvarisemises tuleb süüdistada Ukrainat; arvestades, et Normandia formaat ning Minski I ja II kokkulepe on seni osutunud tulemusetuks ega pole suutnud lõpetada Ukraina Donetski ja Luhanski oblastite teatavates piirkondades kogu vaenutegevust Ukraina ja Venemaalt toetust saavate vägede ja ebaseaduslike relvastatud formeeringute vahel; arvestades, et Normandia formaadi ning Minski I ja II kokkuleppe tulevik on äärmiselt ebakindel, kuna Ukrainas toimuv rahvusvaheline relvakonflikt on tapnud tuhandeid ja sundinud ligikaudu 10 miljonit inimest ümber asuma ning rohkem kui 4 miljonit pagulusse minema; arvestades, et igapäevased mürsud ja tulevahetused vigastavad ja tapavad jätkuvalt inimesi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et pärast Venemaa otsust tunnustada 21. veebruaril 2022 ametlikult Luhanski ja Donetski rahvavabariike teatas Venemaa president Vladimir Putin, et Minski kokkuleppeid „enam ei eksisteeri“ ja et nende kokkuvarisemises tuleb süüdistada Ukrainat; arvestades, et Normandia formaat ning Minski I ja II kokkulepe on seni osutunud tulemusetuks ega pole suutnud lõpetada Ukraina Donetski ja Luhanski oblastite teatavates piirkondades kogu vaenutegevust Ukraina ja Venemaalt toetust saavate vägede ja ebaseaduslike relvastatud formeeringute vahel; arvestades, et Normandia formaadi ning Minski I ja II kokkuleppe tulevik on äärmiselt ebakindel, kuna Ukrainas toimuv rahvusvaheline relvakonflikt on tapnud tuhandeid ja sundinud ligikaudu 10 miljonit inimest ümber asuma ning rohkem kui 4 miljonit pagulusse minema; arvestades, et igapäevased mürsud ja tulevahetused vigastavad ja tapavad jätkuvalt inimesi;

| AA. | arvestades, et idanaabrust ähvardavad ohud ei puuduta ainuüksi Venemaa käitumist ja tegevust, vaid hõlmavad ka mitmesuguseid muid ohte, sealhulgas teiste autoritaarsete režiimide mõju, terrorismi, organiseeritud kuritegevust, inimkaubandust, korruptsiooni, ebaseadusliku rände ärakasutamist, desinformatsiooni, kliimamuutusi, küberrünnakuid, massihävitusrelvade levikut, sõjalise konflikti tagajärjel tekkivat keskkonnareostust, energiatarnete kasutamist relvana, hübriidmeetmeid ja paljusid muid ohte naabruses asuvate ühiskondade sidususele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et idanaabrust ähvardavad ohud ei puuduta ainuüksi Venemaa käitumist ja tegevust, vaid hõlmavad ka mitmesuguseid muid ohte, sealhulgas teiste autoritaarsete režiimide mõju, terrorismi, organiseeritud kuritegevust, inimkaubandust, korruptsiooni, ebaseadusliku rände ärakasutamist, desinformatsiooni, kliimamuutusi, küberrünnakuid, massihävitusrelvade levikut, sõjalise konflikti tagajärjel tekkivat keskkonnareostust, energiatarnete kasutamist relvana, hübriidmeetmeid ja paljusid muid ohte naabruses asuvate ühiskondade sidususele;

| AB. | arvestades, et hübriidohtude puhul on süstemaatiliselt põimunud infosõda, kiired jõumanöövrid, massiline kübersõda ning üha enam kasutatavad kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad, mida rakendatakse merepõhjast kosmoseni, sealhulgas nii täiustatud hingamisvarustus kui ka kosmosepõhine seire ning rünnakusüsteemide kasutuselevõtt, mida kõike võimaldab täiustatud tehisintellekt, kvantarvutus, üha intelligentsemad drooniparve tehnoloogiad, küberründevõimekus, ülehelikiirusega raketisüsteemid, nanotehnoloogia ja bioloogiline sõda; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et hübriidohtude puhul on süstemaatiliselt põimunud infosõda, kiired jõumanöövrid, massiline kübersõda ning üha enam kasutatavad kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad, mida rakendatakse merepõhjast kosmoseni, sealhulgas nii täiustatud hingamisvarustus kui ka kosmosepõhine seire ning rünnakusüsteemide kasutuselevõtt, mida kõike võimaldab täiustatud tehisintellekt, kvantarvutus, üha intelligentsemad drooniparve tehnoloogiad, küberründevõimekus, ülehelikiirusega raketisüsteemid, nanotehnoloogia ja bioloogiline sõda;

| AC. | arvestades, et Venemaa potentsiaali minna eskaleeruvas olukorras kuni keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade kasutamiseni ei tohi eirata; arvestades, et ülemaailmse desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli struktuuri nõrgenemine on ELile muret valmistanud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Venemaa potentsiaali minna eskaleeruvas olukorras kuni keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade kasutamiseni ei tohi eirata; arvestades, et ülemaailmse desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli struktuuri nõrgenemine on ELile muret valmistanud;

| AD. | arvestades, et Venemaa väed korraldasid sõjalisi rünnakuid Tšornobõli ja Zaporižžja tuumaelektrijaamade vastu, võtsid need elektrijaamad oma kontrolli alla ja hoidsid nende töötajaid mitu nädalat pantvangis, samal ajal kui Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril ei ole olnud võimalik nendest rajatistest edastatud andmetele ligi pääseda ega tuumamaterjali üle järelevalvet teha; arvestades, et vaenutegevuse jätkudes võidakse sihikule võtta ka muid Ukraina tuumaelektrijaamu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Venemaa väed korraldasid sõjalisi rünnakuid Tšornobõli ja Zaporižžja tuumaelektrijaamade vastu, võtsid need elektrijaamad oma kontrolli alla ja hoidsid nende töötajaid mitu nädalat pantvangis, samal ajal kui Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril ei ole olnud võimalik nendest rajatistest edastatud andmetele ligi pääseda ega tuumamaterjali üle järelevalvet teha; arvestades, et vaenutegevuse jätkudes võidakse sihikule võtta ka muid Ukraina tuumaelektrijaamu;

| AE. | arvestades, et Moskva algatas desinformatsioonikampaania, väites, et USA arendab Ukrainas bioloogilisi relvi; arvestades, et Hiina välisministeerium on Venemaa väiteid toetanud; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Moskva algatas desinformatsioonikampaania, väites, et USA arendab Ukrainas bioloogilisi relvi; arvestades, et Hiina välisministeerium on Venemaa väiteid toetanud;

| AF. | arvestades, et Venemaa nõudis ÜRO Julgeolekunõukogu kohtumise korraldamist, et arutada oma süüdistusi bioloogiliste relvade kasutamise kohta; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Venemaa nõudis ÜRO Julgeolekunõukogu kohtumise korraldamist, et arutada oma süüdistusi bioloogiliste relvade kasutamise kohta;

| AG. | arvestades, et Venemaa ametlik desinformatsioonikampaania võib valmistada pinnast bioloogiliste relvade kasutuselevõtule; arvestades, et bioloogiliste relvadega seotud desinformatsioon võib anda ettekäände nende võimalikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Venemaa ametlik desinformatsioonikampaania võib valmistada pinnast bioloogiliste relvade kasutuselevõtule; arvestades, et bioloogiliste relvadega seotud desinformatsioon võib anda ettekäände nende võimalikuks kasutamiseks;

| AH. | arvestades, et Venemaa rahastatud desinformatsioonikampaaniad ja hübriidsekkumised ohustavad õigusriigi, demokraatlike institutsioonide ja Euroopa väljavaate arengut idapartnerluse riikides; arvestades, et desinformatsioon eksitab idapartnerluse riikide elanikke, levitab usaldamatust demokraatlike protsesside ja traditsioonilise meedia vastu, polariseerib ühiskondi, õõnestab inimõigusi, süvendab vähemuste ja vähekaitstud rühmade olukorda ning avaldab üldiselt kahjulikku mõju idapartnerluse riikide sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Venemaa rahastatud desinformatsioonikampaaniad ja hübriidsekkumised ohustavad õigusriigi, demokraatlike institutsioonide ja Euroopa väljavaate arengut idapartnerluse riikides; arvestades, et desinformatsioon eksitab idapartnerluse riikide elanikke, levitab usaldamatust demokraatlike protsesside ja traditsioonilise meedia vastu, polariseerib ühiskondi, õõnestab inimõigusi, süvendab vähemuste ja vähekaitstud rühmade olukorda ning avaldab üldiselt kahjulikku mõju idapartnerluse riikide sisejulgeolekule;

| AI. | arvestades, et Venemaa püüab Euroopa julgeolekuarhitektuuri lammutada ja ümber kujundada ning saada Atlandi-üleselt kogukonnalt lubadusi mitte võtta Ukrainat ja Gruusiat NATOsse, samuti soovib ta NATO vägede väljaviimist mõnest ELi liikmesriigist, rikkudes sel viisil Euroopa julgeoleku aluspõhimõtteid, milles Euroopa riigid, sealhulgas Venemaa, on kokku leppinud; arvestades, et asjaolu, et Venemaa väed tungisid Ukrainasse Valgevene territooriumi kaudu, et aidata kaasa Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu, näitab, millist tegevust Venemaa oma liitlastelt nõuab, kujutades seega jätkuvalt tõsist ohtu Poolale, Balti riikidele, teistele idapartnerluse riikidele ja kogu Euroopale; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Venemaa püüab Euroopa julgeolekuarhitektuuri lammutada ja ümber kujundada ning saada Atlandi-üleselt kogukonnalt lubadusi mitte võtta Ukrainat ja Gruusiat NATOsse, samuti soovib ta NATO vägede väljaviimist mõnest ELi liikmesriigist, rikkudes sel viisil Euroopa julgeoleku aluspõhimõtteid, milles Euroopa riigid, sealhulgas Venemaa, on kokku leppinud; arvestades, et asjaolu, et Venemaa väed tungisid Ukrainasse Valgevene territooriumi kaudu, et aidata kaasa Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu, näitab, millist tegevust Venemaa oma liitlastelt nõuab, kujutades seega jätkuvalt tõsist ohtu Poolale, Balti riikidele, teistele idapartnerluse riikidele ja kogu Euroopale;

| AJ. | arvestades, et EL, NATO ja nende liikmesriigid pooldavad rahumeelset diplomaatilist lahendust, mille tulemusel Venemaa lõpetaks viivitamata kogu sõjalise tegevuse Ukrainas ja viiks tingimusteta välja kõik väed ja sõjalise varustuse kogu rahvusvaheliselt tunnustatud Ukraina territooriumilt, ning et liikmesriigid töötavad selle nimel, et suurendada Ukraina vastupanuvõimet ja suutlikkust end kaitsta; arvestades, et Venemaa ignoreeris Ukraina olukorda käsitlevas dialoogis ja läbirääkimistel teadlikult ja tahtlikult Euroopa Liitu, samal ajal kui kaalul on ELi julgeolek; arvestades, et Euroopa julgeolekut ei saa arutada ilma Euroopa riikideta; arvestades, et OSCE on ainus Euroopa organisatsioon, mis ühendab kõiki Euroopa riike, sealhulgas Venemaad, Kesk-Aasiat ja Atlandi-üleseid partnereid; arvestades, et OSCE on endiselt sobiv raamistik aruteluks selle üle, kuidas tugevdada Euroopa ühist julgeolekuarhitektuuri kõigi huvides; arvestades, et tehakse märkimisväärseid jõupingutusi, et seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukraina vastu säilitada tihe koostöö ELi, selle liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahel ning liikmesriikide endi vahel; arvestades, et intensiivsete kahepoolsete kõnelustega Venemaa jätkuva agressioonisõja üle Ukraina vastu ei ole suudetud saavutada mingit läbimurret sellele kriisile kestliku lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et EL, NATO ja nende liikmesriigid pooldavad rahumeelset diplomaatilist lahendust, mille tulemusel Venemaa lõpetaks viivitamata kogu sõjalise tegevuse Ukrainas ja viiks tingimusteta välja kõik väed ja sõjalise varustuse kogu rahvusvaheliselt tunnustatud Ukraina territooriumilt, ning et liikmesriigid töötavad selle nimel, et suurendada Ukraina vastupanuvõimet ja suutlikkust end kaitsta; arvestades, et Venemaa ignoreeris Ukraina olukorda käsitlevas dialoogis ja läbirääkimistel teadlikult ja tahtlikult Euroopa Liitu, samal ajal kui kaalul on ELi julgeolek; arvestades, et Euroopa julgeolekut ei saa arutada ilma Euroopa riikideta; arvestades, et OSCE on ainus Euroopa organisatsioon, mis ühendab kõiki Euroopa riike, sealhulgas Venemaad, Kesk-Aasiat ja Atlandi-üleseid partnereid; arvestades, et OSCE on endiselt sobiv raamistik aruteluks selle üle, kuidas tugevdada Euroopa ühist julgeolekuarhitektuuri kõigi huvides; arvestades, et tehakse märkimisväärseid jõupingutusi, et seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukraina vastu säilitada tihe koostöö ELi, selle liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahel ning liikmesriikide endi vahel; arvestades, et intensiivsete kahepoolsete kõnelustega Venemaa jätkuva agressioonisõja üle Ukraina vastu ei ole suudetud saavutada mingit läbimurret sellele kriisile kestliku lahenduse leidmiseks;

| AK. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja välisasjade nõukogu, sealhulgas nii välis- kui ka kaitseministrid, on mitmel korral kohtunud, et arutada Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ja teha otsus selle olukorraga toimetulekuks vajaliku ELi strateegia kohta; arvestades, et EL on astunud vastusamme Venemaa Föderatsiooni sõjalisele agressioonile Ukraina vastu järjest karmimate sanktsioonidega; arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmed ning komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on seoses Venemaa Ukraina-vastase sõjaga korraldanud arvamuste vahetusi Euroopa julgeolekuarhitektuuri üle; arvestades, et Euroopa Parlamendi väliskomisjon ning julgeoleku ja kaitse allkomisjon korraldasid 30. jaanuarist kuni 2. veebruarini 2022 ajutise lähetuse Ukrainasse; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja välisasjade nõukogu, sealhulgas nii välis- kui ka kaitseministrid, on mitmel korral kohtunud, et arutada Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ja teha otsus selle olukorraga toimetulekuks vajaliku ELi strateegia kohta; arvestades, et EL on astunud vastusamme Venemaa Föderatsiooni sõjalisele agressioonile Ukraina vastu järjest karmimate sanktsioonidega; arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmed ning komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on seoses Venemaa Ukraina-vastase sõjaga korraldanud arvamuste vahetusi Euroopa julgeolekuarhitektuuri üle; arvestades, et Euroopa Parlamendi väliskomisjon ning julgeoleku ja kaitse allkomisjon korraldasid 30. jaanuarist kuni 2. veebruarini 2022 ajutise lähetuse Ukrainasse;

| AL. | arvestades, et OSCE on endiselt sobiv raamistik aruteluks selle üle, kuidas tugevdada Euroopa ühist julgeolekuarhitektuuri kõigi huvides; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et OSCE on endiselt sobiv raamistik aruteluks selle üle, kuidas tugevdada Euroopa ühist julgeolekuarhitektuuri kõigi huvides;

| AM. | arvestades, et ELi liikmesriigid, eelkõige Saksamaa, on otsese vastusena Venemaa agressioonile Ukraina vastu oma kaitse-eelarvet märkimisväärselt suurendanud; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et ELi liikmesriigid, eelkõige Saksamaa, on otsese vastusena Venemaa agressioonile Ukraina vastu oma kaitse-eelarvet märkimisväärselt suurendanud;

| AN. | arvestades, et mitmed liikmesriigid annavad Ukrainale kahepoolset sõjalist abi, et aidata Ukraina relvajõududel kaitsta Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et mitmed liikmesriigid annavad Ukrainale kahepoolset sõjalist abi, et aidata Ukraina relvajõududel kaitsta Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust;

| AO. | arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid on otsustanud Ukraina esitatud kaitseotstarbelise varustuse taotlustele positiivselt vastata; arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid, alustades Balti riikidest ja Poolast, on saatnud Ukrainasse relvi, et abistada Ukraina relvajõude Venemaa okupatsioonivägede vastu võitlemiseks täiustatud relvastusega; arvestades, et Leedu-Poola-Ukraina brigaad on esimene ja suurim Euroopa ja Ukraina relvajõudude vaheline väljaõppeks ja manöövriteks loodud struktuur; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid on otsustanud Ukraina esitatud kaitseotstarbelise varustuse taotlustele positiivselt vastata; arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid, alustades Balti riikidest ja Poolast, on saatnud Ukrainasse relvi, et abistada Ukraina relvajõude Venemaa okupatsioonivägede vastu võitlemiseks täiustatud relvastusega; arvestades, et Leedu-Poola-Ukraina brigaad on esimene ja suurim Euroopa ja Ukraina relvajõudude vaheline väljaõppeks ja manöövriteks loodud struktuur;

| AP. | arvestades, et EL võttis Euroopa rahutagamisrahastu raames vastu kaks abimeedet, mis aitavad tugevdada Ukraina relvajõudude võimeid ja vastupidavusvõimet ning kaitsta tsiviilelanikkonda jätkuva sõjalise agressiooni eest; arvestades, et abimeetmetega, mille väärtus on kokku 1,5 miljardit eurot, rahastatakse Ukraina relvajõududele varustuse ja vahendite, sealhulgas esimest korda ka surmava varustuse tarnimist; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et EL võttis Euroopa rahutagamisrahastu raames vastu kaks abimeedet, mis aitavad tugevdada Ukraina relvajõudude võimeid ja vastupidavusvõimet ning kaitsta tsiviilelanikkonda jätkuva sõjalise agressiooni eest; arvestades, et abimeetmetega, mille väärtus on kokku 1,5 miljardit eurot, rahastatakse Ukraina relvajõududele varustuse ja vahendite, sealhulgas esimest korda ka surmava varustuse tarnimist;

| AQ. | arvestades, et 2021. aasta novembris andis nõukogu teada 14 uue PESCO projekti paketist, mis käsitleb julgeolekut maal, merel, õhus, küberruumis ja kosmoses; arvestades, et PESCO rahastatud küberturbe kiirreageerimisrühm teatas 22. veebruaril 2022 küberturbeekspertide lähetamisest, et aidata võidelda Ukraina üksuste vastu suunatud Venemaa küberrünnete vastu; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et 2021. aasta novembris andis nõukogu teada 14 uue PESCO projekti paketist, mis käsitleb julgeolekut maal, merel, õhus, küberruumis ja kosmoses; arvestades, et PESCO rahastatud küberturbe kiirreageerimisrühm teatas 22. veebruaril 2022 küberturbeekspertide lähetamisest, et aidata võidelda Ukraina üksuste vastu suunatud Venemaa küberrünnete vastu;

| AR. | arvestades, et äsja vastu võetud strateegiline kompass peab andma ÜJKP-le poliitilise ja strateegilise ambitsiooni, võimed ning ressursid, mis on vajalikud positiivse muutuse esile kutsumiseks, eelkõige selle strateegilises naabruses; arvestades, et strateegilise kompassi rakendamisel kannab otsustavat rolli ELi liikmesriikide poliitiline tahe; arvestades, et strateegilise kompassi eesmärk on avaldada positiivset mõju geopoliitilistele ja ülemaailmsetele probleemidele ühise reageerimise kiirusele ja stabiilsusele, seades prioriteediks tõelise Euroopa kaitse esilekerkivate ohtudega olustiku eest; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et äsja vastu võetud strateegiline kompass peab andma ÜJKP-le poliitilise ja strateegilise ambitsiooni, võimed ning ressursid, mis on vajalikud positiivse muutuse esile kutsumiseks, eelkõige selle strateegilises naabruses; arvestades, et strateegilise kompassi rakendamisel kannab otsustavat rolli ELi liikmesriikide poliitiline tahe; arvestades, et strateegilise kompassi eesmärk on avaldada positiivset mõju geopoliitilistele ja ülemaailmsetele probleemidele ühise reageerimise kiirusele ja stabiilsusele, seades prioriteediks tõelise Euroopa kaitse esilekerkivate ohtudega olustiku eest;

| AS. | arvestades, et komisjon on vastu võtnud uue 1,2 miljardi euro suuruse Ukrainale mõeldud erakorralise makromajandusliku finantsabi paketi, et aidata Ukrainal toime tulla praeguste majanduslike ja geopoliitiliste probleemidega ning vastata tema rahalistele vajadustele, mis on tingitud Venemaa agressiivsest tegevusest; arvestades, et komisjon eraldab Ukrainale veel 120 miljonit eurot, suurendades sel aastal märkimisväärselt Ukrainale toetustena antavat kahepoolset abi; arvestades, et EL jätkab Ukraina tulevikku investeerimist majandus- ja investeerimiskava kaudu, mille eesmärk on kaasata lähiaastatel investeeringuid kuni 6,5 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et komisjon on vastu võtnud uue 1,2 miljardi euro suuruse Ukrainale mõeldud erakorralise makromajandusliku finantsabi paketi, et aidata Ukrainal toime tulla praeguste majanduslike ja geopoliitiliste probleemidega ning vastata tema rahalistele vajadustele, mis on tingitud Venemaa agressiivsest tegevusest; arvestades, et komisjon eraldab Ukrainale veel 120 miljonit eurot, suurendades sel aastal märkimisväärselt Ukrainale toetustena antavat kahepoolset abi; arvestades, et EL jätkab Ukraina tulevikku investeerimist majandus- ja investeerimiskava kaudu, mille eesmärk on kaasata lähiaastatel investeeringuid kuni 6,5 miljardi euro ulatuses;

| AT. | arvestades, et EL ja selle liitlased on vastuseks Ukraina territoriaalset terviklikkust ründavatele Venemaa agressiooniaktidele vastu võtnud ulatuslikud ja enneolematud sanktsioonide ja meetmete paketid, võttes Venemaalt juurdepääsu Lääne kapitaliturgudele, külmutades varad ja keelates tehingud kolmes Venemaa pangas, samuti jättes peamised pangad SWIFT-süsteemist välja; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et EL ja selle liitlased on vastuseks Ukraina territoriaalset terviklikkust ründavatele Venemaa agressiooniaktidele vastu võtnud ulatuslikud ja enneolematud sanktsioonide ja meetmete paketid, võttes Venemaalt juurdepääsu Lääne kapitaliturgudele, külmutades varad ja keelates tehingud kolmes Venemaa pangas, samuti jättes peamised pangad SWIFT-süsteemist välja;

| AU. | arvestades, et energiasektoris kehtestatud sanktsioonid muudavad Venemaa jaoks naftatöötlemistehaste ajakohastamise raskemaks ja kulukamaks; arvestades, et EL on keelustanud õhusõidukite ja nendega seotud seadmete Venemaa lennuettevõtjatele eksportimise, müümise või tarnimise ning kõik nendega seotud remondi-, hooldus- ja finantsteenused; arvestades, et lääneriigid on sulgenud õhuruumi kõigile Venemaale kuuluvatele, Venemaal registreeritud või Venemaa kontrolli all olevatele õhusõidukitele; arvestades, et need õhusõidukid ei või enam ELi ja selle liitlaste territooriumil maanduda, õhku tõusta ega üle selle lennata; arvestades, et lääneriigid laiendavad kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolli ulatust, et piirata Venemaa juurdepääsu väga olulisele tehnoloogiale, näiteks pooljuhtidele või tipptasemel tarkvarale; arvestades, et EL on keelanud juurdepääsu Venemaa diplomaatidele ja nendega seotud rühmadele ja ettevõtjatele, samuti Venemaa riigile kuuluvatele meediakanalitele Russia Today ja Sputnik ning nende tütarettevõtjatele; arvestades, et ELi viies sanktsioonide pakett hõlmab veel lisaks 217 isikut ja 18 üksust ning selles lisatakse sanktsioonide loetellu embargo kivisöe impordile; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et energiasektoris kehtestatud sanktsioonid muudavad Venemaa jaoks naftatöötlemistehaste ajakohastamise raskemaks ja kulukamaks; arvestades, et EL on keelustanud õhusõidukite ja nendega seotud seadmete Venemaa lennuettevõtjatele eksportimise, müümise või tarnimise ning kõik nendega seotud remondi-, hooldus- ja finantsteenused; arvestades, et lääneriigid on sulgenud õhuruumi kõigile Venemaale kuuluvatele, Venemaal registreeritud või Venemaa kontrolli all olevatele õhusõidukitele; arvestades, et need õhusõidukid ei või enam ELi ja selle liitlaste territooriumil maanduda, õhku tõusta ega üle selle lennata; arvestades, et lääneriigid laiendavad kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolli ulatust, et piirata Venemaa juurdepääsu väga olulisele tehnoloogiale, näiteks pooljuhtidele või tipptasemel tarkvarale; arvestades, et EL on keelanud juurdepääsu Venemaa diplomaatidele ja nendega seotud rühmadele ja ettevõtjatele, samuti Venemaa riigile kuuluvatele meediakanalitele Russia Today ja Sputnik ning nende tütarettevõtjatele; arvestades, et ELi viies sanktsioonide pakett hõlmab veel lisaks 217 isikut ja 18 üksust ning selles lisatakse sanktsioonide loetellu embargo kivisöe impordile;

| AV. | arvestades, et Venemaa ja Valgevene suhtes kehtestatud sanktsioonid annavad tunnistust ELi liikmesriikide enneolematust ühtsusest ja on tekitanud märkimisväärset majanduslikku kahju Venemaa ja Valgevene majanduse peamistele tugisammastele ning praeguseks on selle tulemusel toimunud rubla ajutine kokkuvarisemine, makseviivituses võlakirjade riski suurenemine, Moskva börsi ajutine sulgemine, Venemaa naftakaubanduse tohutud kärped ja Venemaa väljajätmine paljudest rahvusvahelistest organisatsioonidest; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et Venemaa ja Valgevene suhtes kehtestatud sanktsioonid annavad tunnistust ELi liikmesriikide enneolematust ühtsusest ja on tekitanud märkimisväärset majanduslikku kahju Venemaa ja Valgevene majanduse peamistele tugisammastele ning praeguseks on selle tulemusel toimunud rubla ajutine kokkuvarisemine, makseviivituses võlakirjade riski suurenemine, Moskva börsi ajutine sulgemine, Venemaa naftakaubanduse tohutud kärped ja Venemaa väljajätmine paljudest rahvusvahelistest organisatsioonidest;

| AW. | arvestades, et Venemaa-vastased sanktsioonid tekitavad reaalset kahju ja võivad vallandada majanduslanguse; arvestades, et rubla on ajutiselt kokku varisenud, makseviivituses võlakirjade risk on suurenenud, Moskva börs on suletud ja Venemaa naftaga kaubeldakse üha suurema allahindlusega; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et Venemaa-vastased sanktsioonid tekitavad reaalset kahju ja võivad vallandada majanduslanguse; arvestades, et rubla on ajutiselt kokku varisenud, makseviivituses võlakirjade risk on suurenenud, Moskva börs on suletud ja Venemaa naftaga kaubeldakse üha suurema allahindlusega;

| AX. | arvestades, et Ukraina esitas 28. veebruaril 2022 ametlikult ELi liikmeks saamise taotluse ning 3. märtsil 2022 esitasid kiiresti ELi liikmeks astumise taotlused ka Moldova Vabariik ja Gruusia; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et Ukraina esitas 28. veebruaril 2022 ametlikult ELi liikmeks saamise taotluse ning 3. märtsil 2022 esitasid kiiresti ELi liikmeks astumise taotlused ka Moldova Vabariik ja Gruusia;

| AY. | arvestades, et liikmesriigid peavad Ukraina vastu toimuva Venemaa agressiooni taustal tulema toime enneolematult suure hulga põgenikega, kuna ukrainlased põgenevad ohutusse kohta; arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku hinnangul on oodata ligikaudu 6–8 miljonit pagulast; arvestades, et enamik pagulasi on põgenenud naabruses asuvatesse ELi liikmesriikidesse, eelkõige Poolasse, Rumeeniasse, Ungarisse ja Slovakkiasse, samuti Ukraina juba niigi haprasse naaberriiki Moldova Vabariiki, mille tagajärjel on tekkinud tohutu surve ümberasustamiseks ja abi osutamiseks; arvestades, et komisjon käivitas Ukraina ja selle naaberriikide toetamiseks ELi elanikkonnakaitse mehhanismi; arvestades, et ta võttis vastu seadusandliku ettepaneku „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)“; arvestades, et selles esitati märkimisväärsed rahastamisvahendid, sealhulgas 500 miljonit eurot ELi eelarvest, ettepanek pikendada 2014.–2020. aasta siseasjade fondidest liikmesriikidele kättesaadava raha rakendusperioodi ning kasutada 2021.–2027. aasta siseasjade fondide vahendeid; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et liikmesriigid peavad Ukraina vastu toimuva Venemaa agressiooni taustal tulema toime enneolematult suure hulga põgenikega, kuna ukrainlased põgenevad ohutusse kohta; arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku hinnangul on oodata ligikaudu 6–8 miljonit pagulast; arvestades, et enamik pagulasi on põgenenud naabruses asuvatesse ELi liikmesriikidesse, eelkõige Poolasse, Rumeeniasse, Ungarisse ja Slovakkiasse, samuti Ukraina juba niigi haprasse naaberriiki Moldova Vabariiki, mille tagajärjel on tekkinud tohutu surve ümberasustamiseks ja abi osutamiseks; arvestades, et komisjon käivitas Ukraina ja selle naaberriikide toetamiseks ELi elanikkonnakaitse mehhanismi; arvestades, et ta võttis vastu seadusandliku ettepaneku „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)“; arvestades, et selles esitati märkimisväärsed rahastamisvahendid, sealhulgas 500 miljonit eurot ELi eelarvest, ettepanek pikendada 2014.–2020. aasta siseasjade fondidest liikmesriikidele kättesaadava raha rakendusperioodi ning kasutada 2021.–2027. aasta siseasjade fondide vahendeid;

| AZ. | arvestades, et vahetult pärast Venemaa sissetungi algust leppis Euroopa Ülemkogu ühehäälselt kokku, et esmakordselt aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (34), millega anti kõigile Ukrainast põgenevatele Ukraina kodanikele, pagulastele ja pikaajalistele elanikele viivitamata kaitseseisund ning juurdepääs ELi tervishoiule, haridusele, tööturule ja elukohale; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et vahetult pärast Venemaa sissetungi algust leppis Euroopa Ülemkogu ühehäälselt kokku, et esmakordselt aktiveeritakse ajutise kaitse direktiiv (34), millega anti kõigile Ukrainast põgenevatele Ukraina kodanikele, pagulastele ja pikaajalistele elanikele viivitamata kaitseseisund ning juurdepääs ELi tervishoiule, haridusele, tööturule ja elukohale;

| BA. | arvestades, et kolme mere algatus, mis hõlmab 12 ELi ida- ja lõunaosas asuvat riiki ning ligikaudu 112 miljonit kodanikku, kes teevad üheskoos tööd taristu, energia, transpordi ja digivõrkude arendamiseks, on oluline edasiminek, mida saab laiendada ka idapartnerluse riikidele, püüdes sidemeid ELiga veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et kolme mere algatus, mis hõlmab 12 ELi ida- ja lõunaosas asuvat riiki ning ligikaudu 112 miljonit kodanikku, kes teevad üheskoos tööd taristu, energia, transpordi ja digivõrkude arendamiseks, on oluline edasiminek, mida saab laiendada ka idapartnerluse riikidele, püüdes sidemeid ELiga veelgi tugevdada;

| BB. | arvestades, et Euroopa Parlament toetab kindlalt rahvusvahelist Krimmi platvormi, mille Ukraina, ELi liikmesriigid ja teised rahvusvahelised partnerid käivitasid 2021. aasta augustis Kiievis, et töötada välja Ukraina presidendi algatus; arvestades, et Krimmi platvorm on oluline formaat konsulteerimiseks ja koordineerimiseks ning selle eesmärk on suurendada Krimmi jätkuvale ebaseaduslikule okupeerimisele keskenduva rahvusvahelise reageerimise mõjusust, kinnitada veel kord, et Krimmi annekteerimist ei tunnustata, ning saavutada Krimmi okupatsiooni alt vabastamine ja selle rahumeelne tagastamine Ukraina kontrolli alla; arvestades, et platvorm reageerib Venemaa agressioonisõjale, suurendades rahvusvahelist survet Kremlile, ennetades edasisi õiguste rikkumisi ja kaitstes okupatsioonirežiimi ohvreid; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et Euroopa Parlament toetab kindlalt rahvusvahelist Krimmi platvormi, mille Ukraina, ELi liikmesriigid ja teised rahvusvahelised partnerid käivitasid 2021. aasta augustis Kiievis, et töötada välja Ukraina presidendi algatus; arvestades, et Krimmi platvorm on oluline formaat konsulteerimiseks ja koordineerimiseks ning selle eesmärk on suurendada Krimmi jätkuvale ebaseaduslikule okupeerimisele keskenduva rahvusvahelise reageerimise mõjusust, kinnitada veel kord, et Krimmi annekteerimist ei tunnustata, ning saavutada Krimmi okupatsiooni alt vabastamine ja selle rahumeelne tagastamine Ukraina kontrolli alla; arvestades, et platvorm reageerib Venemaa agressioonisõjale, suurendades rahvusvahelist survet Kremlile, ennetades edasisi õiguste rikkumisi ja kaitstes okupatsioonirežiimi ohvreid;

| BC. | arvestades, et Venemaa jätkab Ukraina ajutiselt okupeeritud Donetski ja Luhanski oblastite territooriumidel Ukraina kodanike ebaseaduslikku passistamist; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et Venemaa jätkab Ukraina ajutiselt okupeeritud Donetski ja Luhanski oblastite territooriumidel Ukraina kodanike ebaseaduslikku passistamist;

| BD. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu koostas 26. veebruaril 2022 Venemaa sissetungi Ukrainasse hukka mõistva teksti, millele Venemaa pani veto ning mille suhtes Hiina ja Araabia Ühendemiraadid jäid erapooletuks; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu koostas 26. veebruaril 2022 Venemaa sissetungi Ukrainasse hukka mõistva teksti, millele Venemaa pani veto ning mille suhtes Hiina ja Araabia Ühendemiraadid jäid erapooletuks;

| BE. | arvestades, et 2. märtsil 2022 võttis ÜRO Peaassamblee vastu mittesiduva resolutsiooni, milles nõutakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja viivitamatut peatamist; arvestades, et hääletusel andis 140 riiki valdava enamusena poolthääle, viis riiki hääletasid vastu ja 38 olid erapooletud; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et 2. märtsil 2022 võttis ÜRO Peaassamblee vastu mittesiduva resolutsiooni, milles nõutakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja viivitamatut peatamist; arvestades, et hääletusel andis 140 riiki valdava enamusena poolthääle, viis riiki hääletasid vastu ja 38 olid erapooletud;

| BF. | arvestades, et 16. märtsil 2022 märkis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör Karim Khan Ukraina visiidilt naastes, et „kui rünnakud on tahtlikult suunatud tsiviilelanikkonna vastu, on tegemist kuriteoga, millega seoses võib meie prokuratuur algatada uurimise ja esitada süüdistuse“; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et 16. märtsil 2022 märkis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör Karim Khan Ukraina visiidilt naastes, et „kui rünnakud on tahtlikult suunatud tsiviilelanikkonna vastu, on tegemist kuriteoga, millega seoses võib meie prokuratuur algatada uurimise ja esitada süüdistuse“;

| BG. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee hääletas 7. aprillil 2022 Venemaa ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalemise peatamise poolt; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee hääletas 7. aprillil 2022 Venemaa ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalemise peatamise poolt;

| BH. | arvestades, et vastuseks Venemaa provotseerimata ja põhjendamatule sissetungile Ukrainasse 2022. aasta veebruaris lähetas NATO oma idatiiva kaitseks juurde tuhandeid maa-, õhu- ja merevägesid; arvestades, et allianss on aktiveerinud NATO reageerimisjõud; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et vastuseks Venemaa provotseerimata ja põhjendamatule sissetungile Ukrainasse 2022. aasta veebruaris lähetas NATO oma idatiiva kaitseks juurde tuhandeid maa-, õhu- ja merevägesid; arvestades, et allianss on aktiveerinud NATO reageerimisjõud;

| BI. | arvestades, et NATO aitab Ukraina abitaotlusi koordineerida ning toetab oma liitlasi humanitaar- ja mittesurmava abi kohaletoimetamisel; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et NATO aitab Ukraina abitaotlusi koordineerida ning toetab oma liitlasi humanitaar- ja mittesurmava abi kohaletoimetamisel;

| BJ. | arvestades, et NATO on taas kinnitanud oma avatud uste poliitikat; arvestades, et NATO liitlased seavad oma jõud valmisolekusse ja saadavad Ida-Euroopas asuvatesse NATO baasidesse täiendavaid laevu ja hävituslennukeid, mis tugevdavad liitlaste heidutust ja kaitset; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et NATO on taas kinnitanud oma avatud uste poliitikat; arvestades, et NATO liitlased seavad oma jõud valmisolekusse ja saadavad Ida-Euroopas asuvatesse NATO baasidesse täiendavaid laevu ja hävituslennukeid, mis tugevdavad liitlaste heidutust ja kaitset;

| BK. | arvestades, et mõningad Venemaa mehitamata õhusõidukid on sisenenud mitme NATO liikme õhuruumi ning seejärel nende territooriumil alla kukkunud, rikkudes selgelt NATO liikmesriikide õhuruumi; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et mõningad Venemaa mehitamata õhusõidukid on sisenenud mitme NATO liikme õhuruumi ning seejärel nende territooriumil alla kukkunud, rikkudes selgelt NATO liikmesriikide õhuruumi;

| BL. | arvestades, et Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas 8. märtsil 2022, et ta ei püüdle enam NATOga ühinemise poole ning et Ukraina on valmis kompromissile Venemaa kontrolli all olevate Ukraina separatistlike Luhanski ja Donetski piirkondade staatuses; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas 8. märtsil 2022, et ta ei püüdle enam NATOga ühinemise poole ning et Ukraina on valmis kompromissile Venemaa kontrolli all olevate Ukraina separatistlike Luhanski ja Donetski piirkondade staatuses;

| BM. | arvestades, et EL peaks Kremli ohtudele reageerima mitte ainult tugevate julgeolekumeetmetega, nagu relvade toimetamine Ukrainasse, et aidata Ukrainal end kaitsta, vaid kasutades ka Euroopa vahendite pehmet jõudu, nagu kandidaatriigi staatuse andmine; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et EL peaks Kremli ohtudele reageerima mitte ainult tugevate julgeolekumeetmetega, nagu relvade toimetamine Ukrainasse, et aidata Ukrainal end kaitsta, vaid kasutades ka Euroopa vahendite pehmet jõudu, nagu kandidaatriigi staatuse andmine;

| BN. | arvestades, et ÜJKP peab põhinema veelgi tihedamal kooskõlastamisel ja koostööl NATO kaitse- ja heidutuspoliitika ning avatud uste poliitikaga, mille puhul võetakse täiel määral arvesse ELi liikmesriikide julgeolekukorraldust, ning lisaks on vaja ELi ja NATO vahelist tihedat kooskõlastamist, et tagada sidusus ELi strateegilise kompassi ja NATO järgmise strateegilise kontseptsiooni vahel; arvestades, et mõned idapartnerluse riigid soovivad NATOga ühineda; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et ÜJKP peab põhinema veelgi tihedamal kooskõlastamisel ja koostööl NATO kaitse- ja heidutuspoliitika ning avatud uste poliitikaga, mille puhul võetakse täiel määral arvesse ELi liikmesriikide julgeolekukorraldust, ning lisaks on vaja ELi ja NATO vahelist tihedat kooskõlastamist, et tagada sidusus ELi strateegilise kompassi ja NATO järgmise strateegilise kontseptsiooni vahel; arvestades, et mõned idapartnerluse riigid soovivad NATOga ühineda;

| BO. | arvestades, et Ameerika Ühendriigid on alates 2014. aastast kuni sõja alguseni andnud Ukrainale julgeolekuabi üle 2,9 miljardi USA dollari ning alates 2021. aastast on seda eraldatud 393 miljonit USA dollarit aastas, mis teeb Ukrainast suurima välismaise sõjalise abi saaja Euroopas, ning lisaks õpetab USA igal aastal välja ka neli Ukraina relvajõudude brigaadi; arvestades, et USA on andnud Ukrainale surmavat varustust ja andis alles hiljuti teada 800 miljoni USA dollari suurusest abipaketist, mis hõlmab raskerelvi, suurtükke, droone ja laskemoona, ning sellega on USA julgeolekuabi Ukrainale kokku üle 4 miljardi USA dollari ja see on sõja algusest saadik suurenenud; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et Ameerika Ühendriigid on alates 2014. aastast kuni sõja alguseni andnud Ukrainale julgeolekuabi üle 2,9 miljardi USA dollari ning alates 2021. aastast on seda eraldatud 393 miljonit USA dollarit aastas, mis teeb Ukrainast suurima välismaise sõjalise abi saaja Euroopas, ning lisaks õpetab USA igal aastal välja ka neli Ukraina relvajõudude brigaadi; arvestades, et USA on andnud Ukrainale surmavat varustust ja andis alles hiljuti teada 800 miljoni USA dollari suurusest abipaketist, mis hõlmab raskerelvi, suurtükke, droone ja laskemoona, ning sellega on USA julgeolekuabi Ukrainale kokku üle 4 miljardi USA dollari ja see on sõja algusest saadik suurenenud;

| BP. | arvestades, et 27. jaanuaril 2022 allkirjastasid Ühendkuningriigi parlament ja Ukraina Ülemraada sõjalise hanke kokkuleppe, et varustada Ukrainat investeerimisprojektidega aastatel 2022–2023; arvestades, et sõjalise kokkuleppe koguväärtus on 1,7 miljardit naelsterlingit ja selle eesmärk on suurendada Ukraina mereväe võimeid; |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et 27. jaanuaril 2022 allkirjastasid Ühendkuningriigi parlament ja Ukraina Ülemraada sõjalise hanke kokkuleppe, et varustada Ukrainat investeerimisprojektidega aastatel 2022–2023; arvestades, et sõjalise kokkuleppe koguväärtus on 1,7 miljardit naelsterlingit ja selle eesmärk on suurendada Ukraina mereväe võimeid;

| BQ. | arvestades, et alates 9. veebruarist 2022 ulatub Ühendkuningriigi hädaabi Ukrainale 400 miljoni naelsterlingini, ning arvestades, et Ühendkuningriik on seadnud tuhatkond sõjaväelast valmisolekusse Ida-Euroopasse siirmiseks, et tagada Ukraina pagulaste julgeolek; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et alates 9. veebruarist 2022 ulatub Ühendkuningriigi hädaabi Ukrainale 400 miljoni naelsterlingini, ning arvestades, et Ühendkuningriik on seadnud tuhatkond sõjaväelast valmisolekusse Ida-Euroopasse siirmiseks, et tagada Ukraina pagulaste julgeolek;

| BR. | arvestades, et Ühendkuningriik on korraldanud kaitsevõime ülesehitamist ja mittesurmavat väljaõpet enam kui 20 000-le Ukraina relvajõudude isikkoosseisu liikmele ning andnud kaitsesüsteeme; arvestades, et Ühendkuningriik on varustanud Ukrainat ka surmavate relvadega; |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et Ühendkuningriik on korraldanud kaitsevõime ülesehitamist ja mittesurmavat väljaõpet enam kui 20 000-le Ukraina relvajõudude isikkoosseisu liikmele ning andnud kaitsesüsteeme; arvestades, et Ühendkuningriik on varustanud Ukrainat ka surmavate relvadega;

| BS. | arvestades, et Kanada on käivitanud operatsiooni „UNIFIER“, sõjalise väljaõppe ja koostöö programmi ning politseiväljaõppe abiprojekti, korraldades kollektiivset väljaõpet üle 30 000-le Ukraina julgeolekujõudude ja politseiteenistuste liikmele ning andes taktikalist varustust ja relvi; arvestades, et Kanada eraldas 2022. aasta jaanuarist aprillini Ukraina toetamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse jaoks üle 118 miljoni Kanada dollari ning nägi Ukrainale eelarveaastaks 2022–2023 ette veel 500 miljoni Kanada dollari ulatuses sõjalist abi; |
| --- | --- |

BS.

arvestades, et Kanada on käivitanud operatsiooni „UNIFIER“, sõjalise väljaõppe ja koostöö programmi ning politseiväljaõppe abiprojekti, korraldades kollektiivset väljaõpet üle 30 000-le Ukraina julgeolekujõudude ja politseiteenistuste liikmele ning andes taktikalist varustust ja relvi; arvestades, et Kanada eraldas 2022. aasta jaanuarist aprillini Ukraina toetamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse jaoks üle 118 miljoni Kanada dollari ning nägi Ukrainale eelarveaastaks 2022–2023 ette veel 500 miljoni Kanada dollari ulatuses sõjalist abi;

| BT. | arvestades, et Norra on annetanud tankitõrjerelvastust ja õhukaitsesüsteeme koos põhjaliku mittesurmava sõjalise abi paketiga, nagu kuulivestid, kiivrid, väliportsjonid ja muud hädavajalikud tarbed, eraldades lisaks Ukraina toetuseks ka üle 40 miljoni euro; |
| --- | --- |

BT.

arvestades, et Norra on annetanud tankitõrjerelvastust ja õhukaitsesüsteeme koos põhjaliku mittesurmava sõjalise abi paketiga, nagu kuulivestid, kiivrid, väliportsjonid ja muud hädavajalikud tarbed, eraldades lisaks Ukraina toetuseks ka üle 40 miljoni euro;

| BU. | arvestades, et Jaapan on Ukrainale andnud mittesurmavat sõjalist abi, sealhulgas kuuliveste, kiivreid, elektrigeneraatoreid ja toitu, ning lisaks andis Jaapan Ukrainale ka 100 miljoni USA dollari ulatuses laenu; |
| --- | --- |

BU.

arvestades, et Jaapan on Ukrainale andnud mittesurmavat sõjalist abi, sealhulgas kuuliveste, kiivreid, elektrigeneraatoreid ja toitu, ning lisaks andis Jaapan Ukrainale ka 100 miljoni USA dollari ulatuses laenu;

| BV. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriigi, Kanada, Poola, Saksamaa ja Leedu kõrgetasemelistest ekspertidest koosnev kaitsereformi nõuandekogu on kõrgeim rahvusvaheline nõuandev organ Ukrainas; |
| --- | --- |

BV.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriigi, Kanada, Poola, Saksamaa ja Leedu kõrgetasemelistest ekspertidest koosnev kaitsereformi nõuandekogu on kõrgeim rahvusvaheline nõuandev organ Ukrainas;

| BW. | arvestades, et Hiina üha aktiivsem roll selles piirkonnas poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku mõju pärast konkureerimisel on kasvamas idapartnerluse riikides, kus Hiina investeeringud, muu hulgas algatuse „Üks vöönd, üks tee“ kaudu, on seotud odavate laenudega, mis suurendavad võla suhet SKPsse ning mille prognoositavaks tagajärjeks on idapartnerluse riikide makseviivitus, mis toob kaasa agressiivse kompenseerimise, sageli strateegilise taristu omandi ja poliitilise ühtlustamise vormis; |
| --- | --- |

BW.

arvestades, et Hiina üha aktiivsem roll selles piirkonnas poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku mõju pärast konkureerimisel on kasvamas idapartnerluse riikides, kus Hiina investeeringud, muu hulgas algatuse „Üks vöönd, üks tee“ kaudu, on seotud odavate laenudega, mis suurendavad võla suhet SKPsse ning mille prognoositavaks tagajärjeks on idapartnerluse riikide makseviivitus, mis toob kaasa agressiivse kompenseerimise, sageli strateegilise taristu omandi ja poliitilise ühtlustamise vormis;

| BX. | arvestades, et kolmandate riikide, eelkõige Iraani, mõju idapartnerluse riikides on suurel määral koondunud Lõuna-Kaukaasiasse, kus Iraani pikaajaline kultuuriline, usuline, poliitiline ja majanduslik mõju kasvab jätkuvalt, mis võib mõrvakatsete tõttu, mis on seotud Iraani islami revolutsioonilise kaardiväe töötajatega Gruusias ja Aserbaidžaanis, kahjustada mõne idapartnerluse riigi julgeolekut ja stabiilsust, tekitades lisaprobleeme ELi jõupingutustele edendada idapartnerluse riikides julgeolekut, stabiilsust ja heanaaberlikkust; |
| --- | --- |

BX.

arvestades, et kolmandate riikide, eelkõige Iraani, mõju idapartnerluse riikides on suurel määral koondunud Lõuna-Kaukaasiasse, kus Iraani pikaajaline kultuuriline, usuline, poliitiline ja majanduslik mõju kasvab jätkuvalt, mis võib mõrvakatsete tõttu, mis on seotud Iraani islami revolutsioonilise kaardiväe töötajatega Gruusias ja Aserbaidžaanis, kahjustada mõne idapartnerluse riigi julgeolekut ja stabiilsust, tekitades lisaprobleeme ELi jõupingutustele edendada idapartnerluse riikides julgeolekut, stabiilsust ja heanaaberlikkust;

| BY. | arvestades, et Aserbaidžaani vallandatud 44 päeva kestnud konflikt muutis põhjalikult Lõuna-Kaukaasias seni püsinud poliitilist, strateegilist ja operatiivset olukorda, tõi kaasa tuhandeid inimohvreid, kümneid tuhandeid ümberasustatud inimesi ning ajendas Venemaad siirma 10. novembri 2020. aasta relvarahulepingu raames Lachini koridori ning Mägi-Karabahhi ja selle ümbrusesse ligikaudu 2 000 nn rahuvalvajat; arvestades, et Aserbaidžaani ja Armeenia vahelised kokkupõrked jätkuvad ning Mägi-Karabahhi konflikti ei ole lahendatud; arvestades, et Venemaa ei suuda Nõukogude Liidu järgses piirkonnas tekkinud konflikti üksi lahendada; arvestades, et ELi strateegilise analüüsi ja diplomaatiliste algatuste puudumine võimaldas Venemaal, Türgil, Iraanil ja teistel osalejatel oma mõju Lõuna-Kaukaasias tugevdada; |
| --- | --- |

BY.

arvestades, et Aserbaidžaani vallandatud 44 päeva kestnud konflikt muutis põhjalikult Lõuna-Kaukaasias seni püsinud poliitilist, strateegilist ja operatiivset olukorda, tõi kaasa tuhandeid inimohvreid, kümneid tuhandeid ümberasustatud inimesi ning ajendas Venemaad siirma 10. novembri 2020. aasta relvarahulepingu raames Lachini koridori ning Mägi-Karabahhi ja selle ümbrusesse ligikaudu 2 000 nn rahuvalvajat; arvestades, et Aserbaidžaani ja Armeenia vahelised kokkupõrked jätkuvad ning Mägi-Karabahhi konflikti ei ole lahendatud; arvestades, et Venemaa ei suuda Nõukogude Liidu järgses piirkonnas tekkinud konflikti üksi lahendada; arvestades, et ELi strateegilise analüüsi ja diplomaatiliste algatuste puudumine võimaldas Venemaal, Türgil, Iraanil ja teistel osalejatel oma mõju Lõuna-Kaukaasias tugevdada;

| BZ. | arvestades, et Mägi-Karabahhi gaasiga varustanud peamagistraal sai 8. märtsil 2022 Armeenia ja Aserbaidžaani vägede vahel Mägi-Karabahhis toimuva sõjategevuse tõttu kahjustada ja vaidlusalune territoorium on jäänud ilma juurdepääsuta energiavarustusele; |
| --- | --- |

BZ.

arvestades, et Mägi-Karabahhi gaasiga varustanud peamagistraal sai 8. märtsil 2022 Armeenia ja Aserbaidžaani vägede vahel Mägi-Karabahhis toimuva sõjategevuse tõttu kahjustada ja vaidlusalune territoorium on jäänud ilma juurdepääsuta energiavarustusele;

| CA. | arvestades, et 2022. aasta jaanuari alguses sekkusid CSTO väed (mille eesotsas olid Venemaa sõjaväelased ning kuhu olid muu hulgas kaasatud ka Valgevene ja Armeenia väed) riigi valitsuse palvel Kasahstanis, et aidata suruda maha rahvarahutused, eesmärgiga tagada praeguse valitseva režiimi jätkumine ja kasutada organisatsiooni enda huvide toetamiseks; |
| --- | --- |

CA.

arvestades, et 2022. aasta jaanuari alguses sekkusid CSTO väed (mille eesotsas olid Venemaa sõjaväelased ning kuhu olid muu hulgas kaasatud ka Valgevene ja Armeenia väed) riigi valitsuse palvel Kasahstanis, et aidata suruda maha rahvarahutused, eesmärgiga tagada praeguse valitseva režiimi jätkumine ja kasutada organisatsiooni enda huvide toetamiseks;

| CB. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab oma ebaseadusliku sõjalise kohaloleku edasist tugevdamist Gruusia okupeeritud aladel Abhaasias ja Lõuna-Osseetias, vägede koondamise ja sõjaliste õppuste hoogustamist, passistamist ja üha suuremat piiristamist, paigutades halduspiirile okastraataedu ja muid tõkkeid, ning destabiliseerib seeläbi tõsiselt kohapealset julgeolekuolukorda ja ohustab konfliktist mõjutatud piirkondade elanike toimetulekut; |
| --- | --- |

CB.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab oma ebaseadusliku sõjalise kohaloleku edasist tugevdamist Gruusia okupeeritud aladel Abhaasias ja Lõuna-Osseetias, vägede koondamise ja sõjaliste õppuste hoogustamist, passistamist ja üha suuremat piiristamist, paigutades halduspiirile okastraataedu ja muid tõkkeid, ning destabiliseerib seeläbi tõsiselt kohapealset julgeolekuolukorda ja ohustab konfliktist mõjutatud piirkondade elanike toimetulekut;

| CC. | arvestades, et iga ÜJKP missiooni edu sõltub selle volituste jõulisusest ning ELi liikmesriikide ja partnerriikide poliitilise tahte ja sidususe tasemest, samuti liikmesriikide valmisolekust panustada oma teadmisi, varasid, inimesi ja ressursse; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et iga ÜJKP missiooni edu sõltub selle volituste jõulisusest ning ELi liikmesriikide ja partnerriikide poliitilise tahte ja sidususe tasemest, samuti liikmesriikide valmisolekust panustada oma teadmisi, varasid, inimesi ja ressursse;

| CD. | arvestades, et ELi tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus (CPCC) peab kaaluma, kuidas lähetatud ELi juhitud missioone ja ELi tsiviiltöötajaid selliste kasvavate ohtude eest kaitsta; |
| --- | --- |

CD.

arvestades, et ELi tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus (CPCC) peab kaaluma, kuidas lähetatud ELi juhitud missioone ja ELi tsiviiltöötajaid selliste kasvavate ohtude eest kaitsta;

| CE. | arvestades, et ÜJKP missioonide eesmärkide saavutamiseks peaks nende volitused hõlmama nõustamis- ja koolitusülesandeid, et tulla toime kujunemisjärgus ja murranguliste tehnoloogiatega, mida on külmutatud konflikti keskkonnas hakatud suurel kiirusel kasutusele võtma; arvestades, et ÜJKP missioonid assotsieerunud idapartnerluse riikides peavad jääma paika nii kauaks, kuni vastuvõtvad riigid ja liikmesriigid seda missiooni eesmärkide täitmise tagamiseks vajalikuks peavad; |
| --- | --- |

CE.

arvestades, et ÜJKP missioonide eesmärkide saavutamiseks peaks nende volitused hõlmama nõustamis- ja koolitusülesandeid, et tulla toime kujunemisjärgus ja murranguliste tehnoloogiatega, mida on külmutatud konflikti keskkonnas hakatud suurel kiirusel kasutusele võtma; arvestades, et ÜJKP missioonid assotsieerunud idapartnerluse riikides peavad jääma paika nii kauaks, kuni vastuvõtvad riigid ja liikmesriigid seda missiooni eesmärkide täitmise tagamiseks vajalikuks peavad;

| CF. | arvestades, et nõukogu arutab praegu võimalusi ÜJKP kohaloleku suurendamiseks Ukrainas; |
| --- | --- |

CF.

arvestades, et nõukogu arutab praegu võimalusi ÜJKP kohaloleku suurendamiseks Ukrainas;

| CG. | arvestades, et Euroopa Liidu nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM) on tsiviilmissioon, mis käivitati 2014. aastal Ukraina valitsuse palvel, et EL toetaks õiguskaitse ja õigusriigi institutsioonide reformi, taastades sellega Ukraina kodanike usalduse pärast Ukraina revolutsiooniga seotud vägivaldseid sündmusi; |
| --- | --- |

CG.

arvestades, et Euroopa Liidu nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM) on tsiviilmissioon, mis käivitati 2014. aastal Ukraina valitsuse palvel, et EL toetaks õiguskaitse ja õigusriigi institutsioonide reformi, taastades sellega Ukraina kodanike usalduse pärast Ukraina revolutsiooniga seotud vägivaldseid sündmusi;

| CH. | arvestades, et EUAM on Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformi toetamisel määranud kindlaks viis prioriteetset valdkonda, sealhulgas riiklik ja riigi julgeolek, organiseeritud ja piiriülene kuritegevus, kriminaalõigus, kogukonna julgeolek ja politsei juhtimine ning digipööre ja innovatsioon, aastaeelarvega 29,5 miljonit eurot ja 371 volitatud töötajaga, sealhulgas Ukraina kodanikud ja töötajad muudest ELi mittekuuluvatest riikidest, kelle volitused vajavad uuendamist 2024. aastal; |
| --- | --- |

CH.

arvestades, et EUAM on Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformi toetamisel määranud kindlaks viis prioriteetset valdkonda, sealhulgas riiklik ja riigi julgeolek, organiseeritud ja piiriülene kuritegevus, kriminaalõigus, kogukonna julgeolek ja politsei juhtimine ning digipööre ja innovatsioon, aastaeelarvega 29,5 miljonit eurot ja 371 volitatud töötajaga, sealhulgas Ukraina kodanikud ja töötajad muudest ELi mittekuuluvatest riikidest, kelle volitused vajavad uuendamist 2024. aastal;

| CI. | arvestades, et EUAM hõlmab kolme tegevusvaldkonda: strateegilise nõustamise pakkumine strateegiliste dokumentide ja õigusaktide väljatöötamiseks; reformide elluviimise toetamine praktiliste nõuannete, koolituste ja varustusega ning koostöö ja kooskõlastuse edendamine, et tagada sidusus ja reformipüüdlused Ukraina ning rahvusvaheliste osalejate vahel; |
| --- | --- |

CI.

arvestades, et EUAM hõlmab kolme tegevusvaldkonda: strateegilise nõustamise pakkumine strateegiliste dokumentide ja õigusaktide väljatöötamiseks; reformide elluviimise toetamine praktiliste nõuannete, koolituste ja varustusega ning koostöö ja kooskõlastuse edendamine, et tagada sidusus ja reformipüüdlused Ukraina ning rahvusvaheliste osalejate vahel;

| CJ. | arvestades, et EUAM tegutseb partnerluses riikliku julgeolekunõukogu ja Ukraina välisluureteenistusega; arvestades, et EUAM teeb oma prokuröride kaudu koostööd Ukraina kohtusüsteemiga, et tagada prokuratuuri sõltumatus ja tõhusus; arvestades, et EUAMi käigus koolitatakse ja varustatakse Ukraina politseijõude selle piirkondlike väliüksuste kaudu ja koostöös naaberoblastitega; arvestades, et EUAM keskendub oma politseikoolituse algatustel strateegilise nõustamise pakkumisele ja kogukonna julgeoleku alasele dialoogile ning koolitab kohalikku politseid põhivaldkondades; |
| --- | --- |

CJ.

arvestades, et EUAM tegutseb partnerluses riikliku julgeolekunõukogu ja Ukraina välisluureteenistusega; arvestades, et EUAM teeb oma prokuröride kaudu koostööd Ukraina kohtusüsteemiga, et tagada prokuratuuri sõltumatus ja tõhusus; arvestades, et EUAMi käigus koolitatakse ja varustatakse Ukraina politseijõude selle piirkondlike väliüksuste kaudu ja koostöös naaberoblastitega; arvestades, et EUAM keskendub oma politseikoolituse algatustel strateegilise nõustamise pakkumisele ja kogukonna julgeoleku alasele dialoogile ning koolitab kohalikku politseid põhivaldkondades;

| CK. | arvestades, et EUAMi raames tehakse koostööd Europoli hinnanguga raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele (SOCTA), et abistada Ukraina ametivõime suutlikkuse suurendamise meetmete ja integreeritud piirihalduse valdkonnas; |
| --- | --- |

CK.

arvestades, et EUAMi raames tehakse koostööd Europoli hinnanguga raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele (SOCTA), et abistada Ukraina ametivõime suutlikkuse suurendamise meetmete ja integreeritud piirihalduse valdkonnas;

| CL. | arvestades, et EUAMi töö Ukraina julgeolekuteenistuse reformimisel jääb tema prioriteediks ja EUAM peab keskenduma oma toetuses reformi elluviimisele, et tagada Ukraina julgeolekuteenistuse järkjärguline loobumine kohtueelse uurimise volitustest, teenistuse demilitariseerimine, pädevuste selge jaotumine selle ja teiste julgeolekuasutuste vahel, tulemuslik järelevalve ja töötajate vähendamine; arvestades, et nõuetekohase rakendamise korral näeb seaduseelnõu 3196 ette, et Ukraina julgeolekuteenistus keskendub oma jõupingutustes vastuluurele, riigi julgeolekut ähvardavate ohtude vastu võitlemisele, terrorismivastasele võitlusele, küberturvalisusele, riikluse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsele ning riigisaladuse kaitsele; arvestades, et demokraatliku arengu tagamiseks vajalikud reformid nõuavad Ukraina julgeolekuteenistuselt järgmist: funktsioonide selge eraldamine, eemaldumine majandus- ja korruptsioonikuritegude uurimisest (välja arvatud peaprokuröri loal erandjuhtudel), poliitiline sõltumatus, demilitariseerimine ja edasine optimeerimine, suurem läbipaistvus ja vastutus ning lisafookus elutähtsa taristu kaitsele; |
| --- | --- |

CL.

arvestades, et EUAMi töö Ukraina julgeolekuteenistuse reformimisel jääb tema prioriteediks ja EUAM peab keskenduma oma toetuses reformi elluviimisele, et tagada Ukraina julgeolekuteenistuse järkjärguline loobumine kohtueelse uurimise volitustest, teenistuse demilitariseerimine, pädevuste selge jaotumine selle ja teiste julgeolekuasutuste vahel, tulemuslik järelevalve ja töötajate vähendamine; arvestades, et nõuetekohase rakendamise korral näeb seaduseelnõu 3196 ette, et Ukraina julgeolekuteenistus keskendub oma jõupingutustes vastuluurele, riigi julgeolekut ähvardavate ohtude vastu võitlemisele, terrorismivastasele võitlusele, küberturvalisusele, riikluse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsele ning riigisaladuse kaitsele; arvestades, et demokraatliku arengu tagamiseks vajalikud reformid nõuavad Ukraina julgeolekuteenistuselt järgmist: funktsioonide selge eraldamine, eemaldumine majandus- ja korruptsioonikuritegude uurimisest (välja arvatud peaprokuröri loal erandjuhtudel), poliitiline sõltumatus, demilitariseerimine ja edasine optimeerimine, suurem läbipaistvus ja vastutus ning lisafookus elutähtsa taristu kaitsele;

| CM. | arvestades, et EUAMi peamine reformitegevus on abi kogu Ukrainas esinevale finantskuritegevusele keskenduva majandusjulgeoleku büroo loomisel; arvestades, et majandusjulgeoleku büroo töötajate läbipaistev valimine ning riikliku maksuameti laialisaatmine on hädavajalik, et vähendada järk-järgult oligarhide mõju Ukraina majanduse üle; arvestades, et majandusjulgeoleku büroo pärib Ukraina julgeolekuteenistuselt kohtueelse uurimise volitused majandusjulgeoleku valdkonnas ning peab toetama jõupingutusi, mida Ukraina teeb selleks, et seista vastu õiguskaitseasutuste survele; |
| --- | --- |

CM.

arvestades, et EUAMi peamine reformitegevus on abi kogu Ukrainas esinevale finantskuritegevusele keskenduva majandusjulgeoleku büroo loomisel; arvestades, et majandusjulgeoleku büroo töötajate läbipaistev valimine ning riikliku maksuameti laialisaatmine on hädavajalik, et vähendada järk-järgult oligarhide mõju Ukraina majanduse üle; arvestades, et majandusjulgeoleku büroo pärib Ukraina julgeolekuteenistuselt kohtueelse uurimise volitused majandusjulgeoleku valdkonnas ning peab toetama jõupingutusi, mida Ukraina teeb selleks, et seista vastu õiguskaitseasutuste survele;

| CN. | arvestades, et 2020. aastal asutas EUAM oma neljanda kohaliku esinduse Mariupolis, et toetada tsentraalselt juhitud reformide elluviimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, näiteks koolitades ja nõustades kohalikke õiguskaitseasutusi, mis väljendab EUAMi kasvavat rolli Ukraina vastupanuvõime tugevdamisel kogu riigis ja Ukraina soovi end ÜJKP eesmärkidega vastavusse viia; arvestades, et Mariupoli kohalik esindus evakueeriti ja hävis seejärel Venemaa sõjalise rünnaku tagajärjel; |
| --- | --- |

CN.

arvestades, et 2020. aastal asutas EUAM oma neljanda kohaliku esinduse Mariupolis, et toetada tsentraalselt juhitud reformide elluviimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, näiteks koolitades ja nõustades kohalikke õiguskaitseasutusi, mis väljendab EUAMi kasvavat rolli Ukraina vastupanuvõime tugevdamisel kogu riigis ja Ukraina soovi end ÜJKP eesmärkidega vastavusse viia; arvestades, et Mariupoli kohalik esindus evakueeriti ja hävis seejärel Venemaa sõjalise rünnaku tagajärjel;

| CO. | arvestades, et Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse olid kõik rahvusvahelised töötajad sunnitud riigist turvaliselt evakueeruma; arvestades, et missioon hoiab Ukraina kolleegidega jätkuvalt kontakti ja jääb ootele, kuni ELi peakorterist antakse uusi juhiseid; |
| --- | --- |

CO.

arvestades, et Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse olid kõik rahvusvahelised töötajad sunnitud riigist turvaliselt evakueeruma; arvestades, et missioon hoiab Ukraina kolleegidega jätkuvalt kontakti ja jääb ootele, kuni ELi peakorterist antakse uusi juhiseid;

| CP. | arvestades, et Venemaa Ukrina-vastase agressioonisõja tõttu on evakueeritud kõik ÜJKP EUAM Ukraine’i liikmesriikidest pärit töötajad; |
| --- | --- |

CP.

arvestades, et Venemaa Ukrina-vastase agressioonisõja tõttu on evakueeritud kõik ÜJKP EUAM Ukraine’i liikmesriikidest pärit töötajad;

| CQ. | arvestades, et Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Moldova Vabariigis ja Ukrainas (EU BAM) on 2005. aastal algatatud tsiviilmissioon; arvestades, et sellel on mittetäidesaatvad volitused Ukraina ja Moldova Vabariigi piirivalvurite, tolliasutuste ning õiguskaitseorganite piirihalduse võimekuse tõstmiseks, 12 miljoni euro suurune aastaeelarve ja üle 200 töötaja, kelle volitused vajavad uuendamist 2023. aasta novembris; |
| --- | --- |

CQ.

arvestades, et Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Moldova Vabariigis ja Ukrainas (EU BAM) on 2005. aastal algatatud tsiviilmissioon; arvestades, et sellel on mittetäidesaatvad volitused Ukraina ja Moldova Vabariigi piirivalvurite, tolliasutuste ning õiguskaitseorganite piirihalduse võimekuse tõstmiseks, 12 miljoni euro suurune aastaeelarve ja üle 200 töötaja, kelle volitused vajavad uuendamist 2023. aasta novembris;

| CR. | arvestades, et EU BAM aitab Moldova Vabariigil ja Ukrainal täita põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohustusi, mis on osa nende ELiga sõlmitud assotsieerimislepingutest, ning see on loodud Moldova ja Ukraina piiri- ja tollialaste võimete tugevdamiseks; arvestades, et selle ülesandeks on: võitlus tollipettuste, uimastite ebaseadusliku üle piiri toimetamise, ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu; kaubanduse lihtsustamise ja integreeritud piirihalduse toetamine ning Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele kaasaaitamine 5+2 protsessi kaudu; |
| --- | --- |

CR.

arvestades, et EU BAM aitab Moldova Vabariigil ja Ukrainal täita põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohustusi, mis on osa nende ELiga sõlmitud assotsieerimislepingutest, ning see on loodud Moldova ja Ukraina piiri- ja tollialaste võimete tugevdamiseks; arvestades, et selle ülesandeks on: võitlus tollipettuste, uimastite ebaseadusliku üle piiri toimetamise, ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu; kaubanduse lihtsustamise ja integreeritud piirihalduse toetamine ning Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele kaasaaitamine 5+2 protsessi kaudu;

| CS. | arvestades, et tubakatoodete ebaseaduslik üle piiri toimetamine, sealhulgas võltsitud tooted, on põhjustanud Moldova Vabariigi, Ukraina ja liikmesriikide riigieelarvetes hinnanguliselt 10 miljardi euro suurust kahju aastas; arvestades, et aastatel 2020–2021 nurjas EU BAM mitu smugeldamisoperatsiooni, konfiskeerides suures koguses laskemoona, tubakat, alkoholi, etanooli ja heroiini; |
| --- | --- |

CS.

arvestades, et tubakatoodete ebaseaduslik üle piiri toimetamine, sealhulgas võltsitud tooted, on põhjustanud Moldova Vabariigi, Ukraina ja liikmesriikide riigieelarvetes hinnanguliselt 10 miljardi euro suurust kahju aastas; arvestades, et aastatel 2020–2021 nurjas EU BAM mitu smugeldamisoperatsiooni, konfiskeerides suures koguses laskemoona, tubakat, alkoholi, etanooli ja heroiini;

| CT. | arvestades, et EU BAM abistab Moldova Vabariigi ja Ukraina piiriteenistusi inimkaubanduse ohvrite tuvastamiseks kasutatavate üldiste ühiste näitajate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

CT.

arvestades, et EU BAM abistab Moldova Vabariigi ja Ukraina piiriteenistusi inimkaubanduse ohvrite tuvastamiseks kasutatavate üldiste ühiste näitajate väljatöötamisel;

| CU. | arvestades, et EU BAMi uimastialane rakkerühm püüab ühendada missiooni partnerteenistused teiste piirkonnas tegutsevate uimastialaste järelevalveasutustega; arvestades, et EU BAM teeb koostööd mitmete rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Europoli, FRONTEXi ja OSCEga, oma relvatöörühma, ORION II ühisoperatsioonide ja „EU4 Border Security“ algatuste kaudu; |
| --- | --- |

CU.

arvestades, et EU BAMi uimastialane rakkerühm püüab ühendada missiooni partnerteenistused teiste piirkonnas tegutsevate uimastialaste järelevalveasutustega; arvestades, et EU BAM teeb koostööd mitmete rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Europoli, FRONTEXi ja OSCEga, oma relvatöörühma, ORION II ühisoperatsioonide ja „EU4 Border Security“ algatuste kaudu;

| CV. | arvestades, et EU BAM on toetanud järjekindlalt Transnistriat läbivate rahvusvaheliste transpordikoridoride taasavamist ning arendab ja toetab tehnilisi usaldust suurendavaid meetmeid Chișinău ja Tiraspoli vahel transpordi-, tolli-, veterinaar- ja fütosanitaar-, ning õiguskaitse küsimustes; |
| --- | --- |

CV.

arvestades, et EU BAM on toetanud järjekindlalt Transnistriat läbivate rahvusvaheliste transpordikoridoride taasavamist ning arendab ja toetab tehnilisi usaldust suurendavaid meetmeid Chișinău ja Tiraspoli vahel transpordi-, tolli-, veterinaar- ja fütosanitaar-, ning õiguskaitse küsimustes;

| CW. | arvestades, et EU BAM aitab usaldust suurendavate meetmete ja Moldova-Ukraina piiri Transnistria lõigu kohapealse järelevalve kaudu kaasa Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele; |
| --- | --- |

CW.

arvestades, et EU BAM aitab usaldust suurendavate meetmete ja Moldova-Ukraina piiri Transnistria lõigu kohapealse järelevalve kaudu kaasa Transnistria konflikti rahumeelsele lahendamisele;

| CX. | arvestades, et Venemaa Föderatsioonil on Transnistrias ligikaudu 500 sõduriga nn rahuvalvemissioon ja ligikaudu 1 500 sõduriga Vene vägede operatiivrühm kontrollib Transnistria separatistlikke relvarühmitusi ja korraldab igal aastal Transnistriaga rohkem kui 100 ühist sõjalist õppust; arvestades, et Tiraspoli separatistide katsed saavutada 4. märtsil 2022 Transnistria iseseisvuse tunnustamine on murettekitavad; |
| --- | --- |

CX.

arvestades, et Venemaa Föderatsioonil on Transnistrias ligikaudu 500 sõduriga nn rahuvalvemissioon ja ligikaudu 1 500 sõduriga Vene vägede operatiivrühm kontrollib Transnistria separatistlikke relvarühmitusi ja korraldab igal aastal Transnistriaga rohkem kui 100 ühist sõjalist õppust; arvestades, et Tiraspoli separatistide katsed saavutada 4. märtsil 2022 Transnistria iseseisvuse tunnustamine on murettekitavad;

| CY. | arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu on ÜJKP EU BAM Moldova ohutus ja julgeolek tõsiselt ohustatud ning see võib viia missiooni võimaliku evakueerimiseni riigist; |
| --- | --- |

CY.

arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu on ÜJKP EU BAM Moldova ohutus ja julgeolek tõsiselt ohustatud ning see võib viia missiooni võimaliku evakueerimiseni riigist;

| CZ. | arvestades, et Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM) on tsiviilmissioon, mis algatati 2008. aastal pärast ELi vahendatud kuuepunktilist kokkulepet, millega lõpetati sõda Gruusia ja Venemaa vahel; arvestades, et EUMM on oma 13-aastase tegevuse vältel kinnitanud ELi tugevat poliitilist pühendumust selles piirkonnas, aidates kaasa usalduse suurendamisele ja olukorra normaliseerumisele, pakkudes stabiilsust kohapeal konfliktiosaliste vahel ja laiemas piirkonnas; |
| --- | --- |

CZ.

arvestades, et Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM) on tsiviilmissioon, mis algatati 2008. aastal pärast ELi vahendatud kuuepunktilist kokkulepet, millega lõpetati sõda Gruusia ja Venemaa vahel; arvestades, et EUMM on oma 13-aastase tegevuse vältel kinnitanud ELi tugevat poliitilist pühendumust selles piirkonnas, aidates kaasa usalduse suurendamisele ja olukorra normaliseerumisele, pakkudes stabiilsust kohapeal konfliktiosaliste vahel ja laiemas piirkonnas;

| DA. | arvestades, et EUMMil on praegu 325 missiooniliiget, sealhulgas üle 200 tsiviilvaatleja, ja 44,8 miljoni euro suurune eelarve ning selle volitusi on vaja 2022. aasta detsembris uuendada; |
| --- | --- |

DA.

arvestades, et EUMMil on praegu 325 missiooniliiget, sealhulgas üle 200 tsiviilvaatleja, ja 44,8 miljoni euro suurune eelarve ning selle volitusi on vaja 2022. aasta detsembris uuendada;

| DB. | arvestades, et algsed, 2008. aastal antud volitused jäävad ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta Gruusia ja Venemaa vahelise relvarahukokkuleppe täideviimise järelevalve puhul samaks ja et sellega nõuti järgmist: vägivalla kasutamise keelamine, vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarabile juurdepääsu võimaldamine, Gruusia relvajõudude naasmine nende tavapärasesse asukohta, Venemaa relvajõudude tagasitõmbumine vaenutegevuse eelsetele positsioonidele ning rahvusvahelise arutelu avamine Lõuna-Osseetia ja Abhaasia julgeoleku ja stabiilsuse üle; |
| --- | --- |

DB.

arvestades, et algsed, 2008. aastal antud volitused jäävad ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta Gruusia ja Venemaa vahelise relvarahukokkuleppe täideviimise järelevalve puhul samaks ja et sellega nõuti järgmist: vägivalla kasutamise keelamine, vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarabile juurdepääsu võimaldamine, Gruusia relvajõudude naasmine nende tavapärasesse asukohta, Venemaa relvajõudude tagasitõmbumine vaenutegevuse eelsetele positsioonidele ning rahvusvahelise arutelu avamine Lõuna-Osseetia ja Abhaasia julgeoleku ja stabiilsuse üle;

| DC. | arvestades, et Venemaa ei järgi ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta Gruusia ja Venemaa relvarahukokkulepet ning hoiab seadusvastaselt Abhaasia ja Lõuna-Osseetia separatistlikes piirkondades relvajõude, föderaalse julgeolekuteenistuse (FSB) agente ja Venemaa Föderatsiooni piirivalvureid; arvestades, et ta ei võimalda kohapeal rahvusvahelisi julgeolekumehhanisme luua ega luba ka EUMMi sisenemist Venemaa okupeeritud aladele, takistades seega kriitilisel määral missiooni eesmärkide saavutamist; arvestades, et EUMMi mandaat kehtib kogu Gruusias; arvestades, et EUMM on silmitsi Venemaa piiristamisprotsessiga, sealhulgas administratiivpiiride surumisega Gruusia territooriumile ja Gruusia territoriaalse okupatsiooni laiendamisega veelgi; |
| --- | --- |

DC.

arvestades, et Venemaa ei järgi ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta Gruusia ja Venemaa relvarahukokkulepet ning hoiab seadusvastaselt Abhaasia ja Lõuna-Osseetia separatistlikes piirkondades relvajõude, föderaalse julgeolekuteenistuse (FSB) agente ja Venemaa Föderatsiooni piirivalvureid; arvestades, et ta ei võimalda kohapeal rahvusvahelisi julgeolekumehhanisme luua ega luba ka EUMMi sisenemist Venemaa okupeeritud aladele, takistades seega kriitilisel määral missiooni eesmärkide saavutamist; arvestades, et EUMMi mandaat kehtib kogu Gruusias; arvestades, et EUMM on silmitsi Venemaa piiristamisprotsessiga, sealhulgas administratiivpiiride surumisega Gruusia territooriumile ja Gruusia territoriaalse okupatsiooni laiendamisega veelgi;

| DD. | arvestades, et ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe ja Venemaa relvarahu räiged rikkumised jätkuvad ning liikmesriigid reageerivad sellele sageli leigelt või nõrkade üleskutsetega tegevusele või ei reageeri üldse, mis võib julgustada Venemaa Föderatsiooni selliseid tegevusi jätkama; arvestades, et on toimunud ebaseaduslikke vahistamisi administratiivpiiride üleselt ja teostatakse ebaseaduslikke nn piiristamisprotsesse; |
| --- | --- |

DD.

arvestades, et ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe ja Venemaa relvarahu räiged rikkumised jätkuvad ning liikmesriigid reageerivad sellele sageli leigelt või nõrkade üleskutsetega tegevusele või ei reageeri üldse, mis võib julgustada Venemaa Föderatsiooni selliseid tegevusi jätkama; arvestades, et on toimunud ebaseaduslikke vahistamisi administratiivpiiride üleselt ja teostatakse ebaseaduslikke nn piiristamisprotsesse;

| DE. | arvestades, et EUMM ei ole tavapärane tsiviilmissioon seetõttu, millised on ta volitused, samuti kuna ta keskendub järelevalvetegevusele ja tsiviilpädevuste suurendamisele, ning et ta juhib usaldust suurendavaid tegevusi väikeste toetuste ja sihipäraste projektide kaudu kahe poole vahel; arvestades, et tema volitused võimaldavad tal keskenduda hübriidohtudele, inimõigustele, vähemustele ja julgeoleku keskkonnaaspektidele; arvestades, et EUMM on loonud hübriidsõja nõuandekomitee ja suhtleb korrapäraselt NATO kontaktbüroo ja meeskonnaga, mis rakendab põhjalikku NATO-Gruusia paketti; |
| --- | --- |

DE.

arvestades, et EUMM ei ole tavapärane tsiviilmissioon seetõttu, millised on ta volitused, samuti kuna ta keskendub järelevalvetegevusele ja tsiviilpädevuste suurendamisele, ning et ta juhib usaldust suurendavaid tegevusi väikeste toetuste ja sihipäraste projektide kaudu kahe poole vahel; arvestades, et tema volitused võimaldavad tal keskenduda hübriidohtudele, inimõigustele, vähemustele ja julgeoleku keskkonnaaspektidele; arvestades, et EUMM on loonud hübriidsõja nõuandekomitee ja suhtleb korrapäraselt NATO kontaktbüroo ja meeskonnaga, mis rakendab põhjalikku NATO-Gruusia paketti;

| DF. | arvestades, et EUMM vahendab vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi kohtumisi Ergnetis ning tagab, et need kohtumised, kus käsitletakse kohapealset julgeolekuolukorda ning kuhu on kaasatud Gruusia valitsus, separatistlikud piirkonnad ja Venemaa Föderatsioon, on korrapärased; arvestades, et Abhaasias Galis on sarnane mehhanism kahjuks ootel; |
| --- | --- |

DF.

arvestades, et EUMM vahendab vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi kohtumisi Ergnetis ning tagab, et need kohtumised, kus käsitletakse kohapealset julgeolekuolukorda ning kuhu on kaasatud Gruusia valitsus, separatistlikud piirkonnad ja Venemaa Föderatsioon, on korrapärased; arvestades, et Abhaasias Galis on sarnane mehhanism kahjuks ootel;

| DG. | arvestades, et EUMM peab oma analüütilist fookust ja võimekust pidevalt laiendama, et tulla toime püsivate hübriidohtudega, ning vajab seetõttu piisavat eelarvet ja ressursse; |
| --- | --- |

DG.

arvestades, et EUMM peab oma analüütilist fookust ja võimekust pidevalt laiendama, et tulla toime püsivate hübriidohtudega, ning vajab seetõttu piisavat eelarvet ja ressursse;

| DH. | arvestades, et EUMMi kohta levitatakse desinformatsiooni, eelkõige Venemaa toetatavates okupeeritud piirkondades asuvate meediaväljaannete ja sotsiaalmeedia kanalite poolt, mis sunnib EUMMi organiseerima oma sisemisi ressursse, et teha vajalikku koostööd ja uurida võimalusi desinformatsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

DH.

arvestades, et EUMMi kohta levitatakse desinformatsiooni, eelkõige Venemaa toetatavates okupeeritud piirkondades asuvate meediaväljaannete ja sotsiaalmeedia kanalite poolt, mis sunnib EUMMi organiseerima oma sisemisi ressursse, et teha vajalikku koostööd ja uurida võimalusi desinformatsiooni vastu võitlemiseks;

| DI. | arvestades, et EUMM on hallanud nn abitelefoni, mis on usaldust suurendav mehhanism ja toimib olulise ööpäevaringse suhtluskanalina Gruusia valitsuse ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia de facto ametivõimude vahel, sealhulgas mõlemasse piirkonda lähetatud Venemaa Föderatsiooni piirivalve vahel, kohapealsete kiireloomuliste vahejuhtumite puhuks; arvestades, et seda abitelefoni kasutati 2021. aastal üle 2 100 korra; arvestades, et EUMM toetab läbirääkimisvorme ja sidekanaleid, osaledes Genfi rahvusvahelistel kõnelustel ning olles kaaseesistuja Ergnetis toimuvatel vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi kohtumistel; |
| --- | --- |

DI.

arvestades, et EUMM on hallanud nn abitelefoni, mis on usaldust suurendav mehhanism ja toimib olulise ööpäevaringse suhtluskanalina Gruusia valitsuse ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia de facto ametivõimude vahel, sealhulgas mõlemasse piirkonda lähetatud Venemaa Föderatsiooni piirivalve vahel, kohapealsete kiireloomuliste vahejuhtumite puhuks; arvestades, et seda abitelefoni kasutati 2021. aastal üle 2 100 korra; arvestades, et EUMM toetab läbirääkimisvorme ja sidekanaleid, osaledes Genfi rahvusvahelistel kõnelustel ning olles kaaseesistuja Ergnetis toimuvatel vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi kohtumistel;

| DJ. | arvestades, et 24. oktoobril 2019 ületasid FSB valvurid esimest korda enam kui kümne aasta jooksul administratiivpiiri ja pidasid kinni EUMMi vaatlejad ning sundisid ELi nende vabastamise üle läbirääkimisi pidama; |
| --- | --- |

DJ.

arvestades, et 24. oktoobril 2019 ületasid FSB valvurid esimest korda enam kui kümne aasta jooksul administratiivpiiri ja pidasid kinni EUMMi vaatlejad ning sundisid ELi nende vabastamise üle läbirääkimisi pidama;

| DK. | arvestades, et EUMMi roll kohaliku elanikkonna julgeoleku ja humanitaarabi vajaduste rahuldamisel konfliktipiirkonnas ja tulemusliku teabevahetuse hõlbustamisel, näiteks seoses piiriületustega meditsiinilistel eesmärkidel või administratiivpiiridel kinnipeetud inimeste ja EUMMi vaatlejate vabastamisega, ning isiklikele aruteludele kaasaaitamisel vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi koosolekutel Ergnetis lisab tohutult väärtust EUMMi olulisele rollile nii julgeolekule kaasaaitamisel, konfliktide ohjamisel kui ka usalduse suurendamisel; |
| --- | --- |

DK.

arvestades, et EUMMi roll kohaliku elanikkonna julgeoleku ja humanitaarabi vajaduste rahuldamisel konfliktipiirkonnas ja tulemusliku teabevahetuse hõlbustamisel, näiteks seoses piiriületustega meditsiinilistel eesmärkidel või administratiivpiiridel kinnipeetud inimeste ja EUMMi vaatlejate vabastamisega, ning isiklikele aruteludele kaasaaitamisel vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismi koosolekutel Ergnetis lisab tohutult väärtust EUMMi olulisele rollile nii julgeolekule kaasaaitamisel, konfliktide ohjamisel kui ka usalduse suurendamisel;

| DL. | arvestades, et Gruusia on elaniku kohta üks suuremaid ÜJKP Aafrika missioonidesse panustajaid; |
| --- | --- |

DL.

arvestades, et Gruusia on elaniku kohta üks suuremaid ÜJKP Aafrika missioonidesse panustajaid;

| DM. | arvestades, et idapartnerluse riigid, eelkõige Venemaa energiaalase väljapressimise all korduvalt kannatanud Moldova Vabariik ja Ukraina, on jätkuvalt väga kaitsetud energiavarustuse ebakindluse suhtes; |
| --- | --- |

DM.

arvestades, et idapartnerluse riigid, eelkõige Venemaa energiaalase väljapressimise all korduvalt kannatanud Moldova Vabariik ja Ukraina, on jätkuvalt väga kaitsetud energiavarustuse ebakindluse suhtes;

| DN. | arvestades, et ELi meetmed energiavarustuse ebakindluse leevendamiseks energiaallikate mitmekesistamise kaudu tugevdavad ka julgeolekut ja stabiilsust idapiirkonnas; |
| --- | --- |

DN.

arvestades, et ELi meetmed energiavarustuse ebakindluse leevendamiseks energiaallikate mitmekesistamise kaudu tugevdavad ka julgeolekut ja stabiilsust idapiirkonnas;

| DO. | arvestades, et mitmekesistades oma gaasitarnijate valikut on komisjon juba meetmeid võtnud, et vähendada Euroopa sõltuvust ühest tarnijast; arvestades, et vastuseks Venemaale kehtestatud sanktsioonide mõjule ja selleks, et lõpetada sõltuvus Venemaa energiaimpordist, koostas komisjon uue kava, et asendada 2022. aasta lõpuks 100 miljardit kuupmeetrit Venemaalt imporditavat gaasi suurema veeldatud maagaasi ja torujuhtmete kaudse impordiga muudelt kui Venemaa tarnijatelt ning biometaani ja taastuvallikatest toodetud vesiniku suurema kogusega; arvestades, et kava eesmärk on vähendada fossiilkütuste kasutamist kodudes, hoonetes, tööstusharudes ja elektrisüsteemides, tõsta energiatõhusust, suurendada taastuvenergia kasutamist ja elektrifitseerimist ning tegeleda taristu kitsaskohtadega; |
| --- | --- |

DO.

arvestades, et mitmekesistades oma gaasitarnijate valikut on komisjon juba meetmeid võtnud, et vähendada Euroopa sõltuvust ühest tarnijast; arvestades, et vastuseks Venemaale kehtestatud sanktsioonide mõjule ja selleks, et lõpetada sõltuvus Venemaa energiaimpordist, koostas komisjon uue kava, et asendada 2022. aasta lõpuks 100 miljardit kuupmeetrit Venemaalt imporditavat gaasi suurema veeldatud maagaasi ja torujuhtmete kaudse impordiga muudelt kui Venemaa tarnijatelt ning biometaani ja taastuvallikatest toodetud vesiniku suurema kogusega; arvestades, et kava eesmärk on vähendada fossiilkütuste kasutamist kodudes, hoonetes, tööstusharudes ja elektrisüsteemides, tõsta energiatõhusust, suurendada taastuvenergia kasutamist ja elektrifitseerimist ning tegeleda taristu kitsaskohtadega;

| 1. | kordab, et EL on pühendunud, ja rõhutab, et EL toetab vankumatult idapartnerluse riikide suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja poliitilist sõltumatust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riikide jõupingutusi nende põhimõtete täielikuks teostamiseks; rõhutab sellega seoses liikmesriikide ühtsuse ja solidaarsuse olulisust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu ja sellega seotud tegevuse Ukraina Donetski ja Luganski piirkondades valitsuse kontrolli alt välja jäävatel aladel ja ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis ning Valgevenes; rõhutab, et Venemaa jätkuv agressioon ja sõjalise tegevuse laiendamine Ukrainas on Euroopa ja ülemaailmsele julgeolekule kahjulik; rõhutab oma seisukohta, et kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51, mis lubab individuaalset ja kollektiivset enesekaitset, peaksid partnerid ja liitlased pakkuma Ukrainale rohkem sõjalist toetust ja relvastust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kestlik rahu ja inimeste julgeolek idapartnerluse piirkonnas on ELi jaoks hädavajalik; mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni algatatud agressioonisõja ja osalemise nii sõjategevuses kui ka kübersõjas idapartnerluse piirkonnas; nõuab Ukraina vastu suunatud agressioonisõja viivitamatut lõpetamist ning kõigi Venemaa vägede täielikku ja viivitamatut väljaviimist kõigilt Venemaa okupeeritud territooriumidelt idapartnerluse riikides ning Ukraina vastu sõjalise vaenutegevuse lõpetamist, sest see nõuab tsiviilisikute ja sõdurite elusid, sunnib miljoneid inimesi ümber asuma ning takistab ühtlasi sotsiaal-majanduslikku arengut; mõistab kõige karmimalt hukka Ukraina tuumarajatiste ründamise ja okupeerimise Venemaa vägede poolt ning on seisukohal, et Venemaa püüded tugevdada oma pahatahtlikku mõju idapartnerluse piirkonnas jõu ja sunni abil peavad läbi kukkuma; rõhutab liikmesriikide ühtsuse, solidaarsuse ja järjekindluse olulisust; nõuab, et tõhustataks koostööd sarnaselt meelestatud demokraatlike liitlaste vahel, et leevendada kolmandate riikide negatiivset mõju idapartnerluse piirkonnas ja avaldada sellele vastukaalu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt 2021. aasta idapartnerluse tippkohtumise järelduste ning ELi ja idapartnerluse riikide edasise koostöö üle; võttes arvesse idapartnerluse riikide ees seisvaid julgeolekuprobleeme, eelkõige Venemaa jätkuvat agressioonisõda Ukraina vastu, venivaid konflikte, avalikku sõjalist tegevust, hübriidohtusid ja sekkumist demokraatlikesse protsessidesse, teeb ettepaneku tihendada idapartnerluse riikidega julgeoleku ja kaitsevaldkonna koostööd ning suurendada investeeringuid ja panust julgeoleku-, sõjalisse, luure- ja küberkoostöösse assotsieerunud idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab tihedamat kaitse- ja julgeolekualast koordineerimist ja koostööd teatavate idapartnerluse riikidega, eesmärgiga edendada inimeste julgeoleku ja püsiva rahu strateegilisi eesmärke kogu idapartnerluse piirkonnas ja kaugemal ning julgustada integreeritud lähenemisviisi rakendamist, kasutades ära ÜJKP kogu potentsiaali seoses asjakohaste poliitikavahenditega; toetab tugevalt käimasolevaid ÜJKP missioone assotsieerunud idapartnerluse riikides; nõuab kindlalt ELi idapartnerluse poliitika julgeolekumõõtme tugevdamist, strateegiliste julgeolekupartnerluste arendamist teatavate idapartnerluse riikidega, välis- ja julgeolekupoliitika dialoogi ja koostöö tõhustamist ning ELi aktiivsemat rolli jätkuvate pingete leevendamisel, tulevaste konfliktide ennetamisel, vahendamisel ja usalduse suurendamise meetmetes, samuti hübriidohtude, desinformatsiooni ja propagandaga seotud konfliktide lahendamisel, tsiviilkaitse alasel abistamisel ja sellealase koostöö toetamisel ning idapartnerluse riikides julgeolekusektori põhjaliku läbivaatamise toetamisel, et määrata kindlaks kaitse- ja julgeolekuvaldkonnad, mida tuleb arendada, ning võimaldada ELil ja liikmesriikidel oma toetust koordineerida; on seisukohal, et kooskõlas partnerite võetud kohustustega ELi ees on veelgi vaja edendada ELi ja idapartnerluse riikide välis- ja julgeolekupoliitika ühtlustamist ja järkjärgulist lähenemist; kutsub idapartnerluse riike üles järgima ELi Venemaa-vastast sanktsioonipoliitikat seoses sõjaga Ukraina vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et piirkonnas käimasolevate või seni lahendamata konfliktide rahumeelne lahendamine, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel ja heanaaberlikel suhetel, on peamine viis ehitada idapartnerluse piirkonnas üles vastupidav ja kestlik demokraatia ning seda tugevdada; tuletab meelde, et rahu ja julgeolek nõuavad tugevaid ja avalikult vastutavaid institutsioone, head valitsemistava ja õigusriigi austamist; julgustab tungivalt idapartnerluse partnereid jätkama asjakohaste reformide elluviimist, kuna ainult tugevatel ja demokraatlikel institutsioonidel põhinev sisemine vastupanuvõime võimaldab saavutada välisohtude suhtes vajaliku vastupanuvõime; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ELil tuleb jätkuvalt edendada konfliktide lahendamiseks soodsat keskkonda ja toetada tegevust, millega suurendatakse konfliktist lõhestatud kogukondade usaldust ja inimestevahelisi kontakte, ning seada esikohale jõupingutused ennetavaks rahutagamiseks, sealhulgas ennetav diplomaatia ning eelhoiatus- ja ennetustegevuse mehhanismid, ja suurendada nende rahastamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub idapartnerluse riike üles pidevalt pingutama, et jätkata koostööd naaberriikidega, kuna see kindlustab senise viljaka koostöö süvenemise ja väldib tarbetuid arusaamatusi, mis võivad tekkida kahepoolsetest lahendamata küsimustest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et rohkem keskendutaks leppimisele ja kogukonnasidemete taastamisele, võttes arvesse idapartnerluse piirkonnas valitsevaid lõhesid; julgustab sellega seoses tegema aktiivset koostööd kodanikuühiskonna osalejatega ning usukogukondadega sellistes valdkondades nagu kohalike konfliktide analüüs, vahendamine, lepitamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tihedamat kooskõlastamist OSCEga, et käsitleda idapartnerluse piirkonna julgeolekuprobleeme, eelkõige inimkaubanduse, relvastuskontrolli, rändajate ärakasutamise, usalduse suurendamise ja kõigi kriisiosaliste vahelise dialoogi hõlbustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on jätkuvalt mures Läänemere, Musta mere piirkonna ja Aasovi mere riikide territoriaalvete ja õhuruumi jätkuvate rikkumiste pärast Venemaa režiimi poolt; kutsub Musta mere piirkonna liikmesriike üles jätkuva Ukraina-vastase agressioonisõja kontekstis tugevdama sõjalist koostööd Musta mere idapoolsete partneritega (Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariik) ja seda nii kahepoolselt kui ka NATO raames; rõhutab, kui oluline on ELi ja NATO koostöö idapartnerluse riikidega Musta mere piirkonnas, et tagada seal turvalisus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles ning julgustab liikmesriike panustama koostöösse rahvusvahelise Krimmi platvormi raames, et tegeleda laiema Musta mere piirkonna julgeolekut ähvardavate hübriidohtudega, mis on põhjustatud Venemaa ebaseaduslikust Krimmi okupeerimisest ja annekteerimisest ning Musta ja Aasovi mere militariseerimisest või on nendega seotud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | leiab, et kolme mere algatus võib olla üks viise, kuidas kasutada investeeringuid, mis edendavad vastastikust turvalisust ja kriitilise taristu stabiilsust, ning usub, et see tuleks olemasolevate Euroopa poliitikameetmete ja programmide, eeskätt idapartnerluse raames idapartnerluse riikidele avada; rõhutab, et kolme mere algatuse raames tuleks teha tihedat koostööd ELiga, et vältida jõupingutuste ja algatuste dubleerimist ning vastuolulisi lähenemisviise; toetab ideed, et EL peaks võtma kolme mere algatuses juhtrolli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi institutsioone üles pakkuma Ukrainale laiahaardelisemat integratsioonikava, mis võiks hõlmata praktilisi samme, et jõuda Ukraina järkjärgulise ELi ühtse turuga integreerumise esimese vaheetapini; kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult Gruusia, Ukraina ja Moldova Vabariigi taotlusi kandidaatriigi staatuse saamiseks nende saavutuste alusel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kinnitab, et Euroopa Parlamendi väliskomisjoni ja selle inimõiguste allkomisjoni liikmed peavad olukorda pidevalt jälgima; |
| --- | --- |

15.

ÜJKP potentsiaali täielik ärakasutamine idapartnerluses

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vastuvõetud strateegilises kompassis pööratakse piisavalt tähelepanu idapartnerluse riikidele, sealhulgas Ukraina toetamisele Venemaa agressiooni tingimustes ning suuremale vastupanuvõimele Venemaa provokatsioonide ja ähvarduste suhtes; rõhutab, et see peab olema täpselt koordineeritud ja kooskõlas NATO valmiva 2022. aasta strateegilise kontseptsiooniga, eelkõige Venemaa agressiooni, küberkaitse ning hübriidsõja, desinformatsiooni ning välismaise manipuleerimise ja sekkumise vastu võitlemise valdkonnas, kuna Euroopa julgeolekukeskkonda ja Euroopa vastupanuvõimet ei ole võimalik saavutada ilma kõigi ELi naabrite pikaajalise julgeoleku ja vastupanuvõimeta; märgib, et ELi lähenemisviis peab olema terviklik, sealhulgas toetama demokraatlikke ja majandusreforme, tugevdama institutsioonilist ja ühiskonna vastupanuvõimet ning suurendama julgeoleku- ja kaitsevõimekust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | julgustab liikmesriike, kes on nii ELi kui ka NATO liikmed ning juhivad idapartnerluse riikidega NATO erinevaid kaitsevõime ülesehitamise algatusi, kandma hoolt selle eest, et väljaõppega seotud pingutused ning parimate tavade vahetamine oleksid kooskõlastatud ELi sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistusega (MPCC) ja CPCCga; kutsub liikmesriike üles tagama, et ÜJKP missioonid assotsieerunud idapartnerluse riikides on NATO selle piirkonna strateegia ja tegevustega täpselt kooskõlas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | julgustab alalises struktureeritud koostöös osalevaid liikmesriike kohandama PESCO projektid ELi ÜJKP missioonide ja operatsioonide vajadustega, näiteks arendades põhjalikult krüpteeritud turvalisi tsiviilsidesüsteeme, ning kaaluma kooskõlas kolmandate riikide PESCO projektides osalemise üldtingimustega nendele üldtingimustele vastavate idapartnerluse riikide osalema kutsumist; märgib, et strateegiliste partnerite, nagu idapartnerluse assotsieerunud riikide kaasamine PESCO projektidesse võib olla ELi strateegilistes huvides ning oleks vastastikku kasulik, kuna idapartnerluse riigid saaksid ainulaadse võimekuse ja tehnilised eksperditeadmised, eelkõige hübriidohtude ja küberturvalisusega tegelemiseks; väljendab sellega seoses heameelt PESCO rahastatud küberturbe kiirreageerimisrühma ekspertide lähetamise üle Ukrainasse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ergutab ELi ja selle liikmesriike laiendama toetusmehhanisme, et idapartnerluse riigid osaleksid ka edaspidi vajaduse korral ÜJKP tsiviil- ja sõjalistes missioonides ja operatsioonides, sealhulgas õppereiside ja/või väljasõitude, seminaride, ÜJKP koolituste ja kursuste jms näol, mis aitaksid suurendada partnerite koostalitlusvõimet ning töötada välja ühised menetlused ja ühismeetmed; julgustab neid lisaks tegema enamiku idapartnerluse partneritega koostööd küberjulgeoleku valdkonnas, sealhulgas vastastikuse luureteabe jagamise ja elutähtsa taristuga seotud abi valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kaalub teatavate idapartnerluse partnerite kaasamist ÜJKP missioonide ja/või operatsioonide planeerimise varajastesse etappidesse, eriti nende missioonide ja/või operatsioonide puhul, mis toimuvad või hakkavad toimuma vastavas idapartnerluse riigis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab Euroopa Parlamendi aktiivse osaluse ja tugevdatud nõuandva rolli olulisust otsustusprotsessis, mis käsitleb idapartnerluse riikide piirkonnas rakendatavat ÜJKPd; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt nõukogus 13. aprillil 2022. aastal saavutatud kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu raames antava sõjalise toetuse kolmandat osamakset surmava sõjavarustuse ning kütuse ja kaitsevarustuse võimaldamiseks kokku 1,5 miljardi euro ulatuses, ning nõuab selle viivitamatut kohaletoimetamist; rõhutab, et võttes arvesse Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda ning üha keerulisemaks muutuvat julgeolekukeskkonda, mis mõjutab meie idapartnerite stabiilsust ja valitsemist, on ELi jaoks oluline tugevdada julgeoleku- ja kaitsekoostööd; väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2. detsembri 2021. aasta otsuse üle kasutada Euroopa rahutagamisrahastut, et võimaldada Ukrainale 31 miljoni euro suurune pakett, Gruusiale 12,75 miljoni euro suurune pakett ja Moldova Vabariigile 7 miljoni euro suurune pakett nende vastupanuvõime ja kaitsevõime, eelkõige küberjulgeoleku-, meditsiini-, inseneri-, liikuvus- ning logistikavõimekuse tugevdamisele kaasaaitamiseks ning desinformatsiooni vastu võitlemiseks; julgustab kasutama edasi Euroopa rahutagamisrahastut, et tõsta assotsieerunud idapartnerluse riikide võimekust, eriti nende võimekust, kes on silmitsi relvastatud rünnakutega ja kes võtavad vastu ÜJKP missioone, et paremini vastata nende julgeolekuvajadustele sellistes põhivaldkondades nagu luureandmete turvalise vahetamise seadmed ja relvastatud rünnakute ja hübriidohtude vastu võitlemiseks vajalikud tehnilised vahendid; rõhutab, et EL peab parandama materiaalset ja rahalist toetust idapartnerluse riikidele ning keskenduma ka suutlikkuse suurendamisele, et parandada iga idapartnerluse riigi vastupanuvõimet, eelkõige desinformatsioonikampaaniate vastases võitluses ja riigikaitses; rõhutab, et EL peab töötama välja integreeritud lähenemisviisi, et olla võimeline aitama idapartnerluse riike oma ühise ja läbipõimunud ohtude spektriga toimetulemisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, kui oluline on ELi ja liikmesriikide solidaarsus Ukrainaga ja seoses üha ebakindlamaks muutuva julgeolekuolukorraga mitmes idapartnerluse riigis; ärgitab ELi ja liikmesriike tagama, et idapartnerluse riikidele Euroopa rahutagamisrahastu kaudu varustustoetuse andmine oleks igati kooskõlas vastava relvajõududele varustuse andmist käsitleva rahvusvahelise õigusega ning ELi eesmärkidega anda vastavale idapartnerluse riigile toetust ja et see viiakse vajaduse korral läbi kooskõlas NATO partnerriikide vastavate suutlikkuse suurendamise algatustega ja strateegilise planeerimisega, et vältida tarbetut dubleerimist ja suurendada tõhusust; julgustab liikmesriike töötama välja sõjalise abi meetmeid, mis võimaldavad teatavatel idapartnerluse riikidel osta varustust ELi tootjatelt; kutsub liikmesriike üles lihtsustama haldusmenetlusi, et mitte blokeerida juba tehtud otsuseid seoses varustuse tarnimisega idapartnerluse riikidele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles suurendama Euroopa rahutagamisrahastu eelarvet, et EL saaks tugevdada idapartnerluse riikide vastupanuvõimet ja kaitsevõimekust, näiteks hübriidohtude vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ärgitab liikmesriike tugevdama veelgi Ukraina sõjalist vastupanuvõimet, saates talle relvi, sealhulgas laeva-, õhu- ja tankitõrjerelvi; tunneb heameelt kõigi liikmesriikide üle, kes otsustasid varustada Ukrainat surmava varustusega, et suurendada Ukraina suutlikkust kaitsta oma suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt ELi sõjalise staabi nn teabevõrgustiku üksuse loomise üle; tunnistab, et Poolast on saanud logistikakeskus, mis vastutab selle eest, et kõik varustuse ja finantstarned jõuaksid Ukraina relvajõududeni; ergutab liikmesriike võtma kiiresti meetmeid, et ELi idapoolsetes liikmesriikides suurendada ja ümber paigutada personali ja varustust, eelkõige turvatud sidevahendeid, meditsiinitarbeid ja keerukaid relvi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ergutab komisjoni hindama osana uuenduslikust rahalisest reageerimisest Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu, millal oleks asjakohane läbi vaadata mitmeaastane finantsraamistik, ning vaatama muu hulgas läbi suuremate kaitsekulutuste, Venemaa süsivesinikest loobumise, sõja sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamise ELi kodanikele ja võlakergenduse eesmärgid ning jätkuva sõjalise abi andmise idapartnerluse riikidele Euroopa rahutagamisrahastu kaudu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb heameelt, et komisjon kiitis heaks uue erakorralise Ukraina jaoks ettenähtud makromajandusliku finantsabi programmi mahus 1,2 miljardit eurot, millega aidatakse suurendada Ukraina makromajanduslikku stabiilsust ja üldist vastupanuvõimet tingimustes, mille on tekitanud Venemaa Ukraina-vastane sõda ja selle mõju majanduslikule olukorrale; märgib, et EL ja Euroopa finantsasutused on alates 2014. aastast eraldanud riigile üle 17 miljardi euro ulatuses toetusi ja laene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles tugevdama sanktsioonirežiimide järelevalvet, et tagada kehtivate sanktsioonirežiimide järgimine; |
| --- | --- |

29.

Koostöö tõhustamine institutsioonide ja vahenditega

| 30. | nõuab, et ELi ja NATO liitlased kasutaksid kõiki võimalikke vahendeid, et toetada sõjalise ja julgeolekualase koostöö tugevdamist idapartnerluse riikidega, kuna ilma selleta ei saa tagada piirkonna julgeolekut ja stabiilsust; väljendab heameelt NATO avatud uste poliitika üle, säilitades oma kandidaatriikidega, täpsemalt Ukraina ja Gruusiaga tihedad poliitilised ja operatiivsed suhted; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab intensiivsete konsultatsioonide ja tugevdatud koostöö olulisust ELi ja NATO vahel seoses eskaleeruvate olukordadega, nagu Venemaa praegune agressioonisõda Ukraina vastu; rõhutab, et see koostöö peaks võtma arvesse julgeolekuolukorda kõigis liikmesriikides ja põhinema liikmesriikide ühtsusel ja solidaarsusel ning kehtiva Euroopa julgeolekuarhitektuuri ja rahvusvahelise õigusega seotud põhimõtete järgimisel, sealhulgas naaberriikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkusega seotud põhimõtete järgimisel; nõuab, et Atlandi-ülene kogukond võimendaks ja laiendaks praegusi ja tulevasi pingutusi, et võidelda Venemaa otsese ja kaudse agressiooni ja tegevusega, mis on suunatud Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigi vastu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub ELi üles tugevdama koostööd NATOga, ka tulevase ELi-NATO koostööd käsitleva ühisdeklaratsiooni kaudu, et toetada idanaabruse partnerite kaitse- ja julgeolekuvõimekuse suurendamist; tunneb heameelt tugevdatud koostöö üle Ameerika Ühendriikide, ELi ja selle liikmesriikide vahel ning NATOs toimuvate intensiivsete Euroopa julgeoleku teemaliste arutelude üle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub Euroopa välisteenistust üles kooskõlastama hindamisaruandeid, ohuhinnanguid ja poliitilisi sõnumeid liikmesriikide saatkondade ja NATO kontaktbüroodega assotsieerunud idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb muret asjaolu pärast, et üks NATO liige pidurdab vaatamata kiireloomulisele vajadusele ja praeguse olukorraga mitteseotud põhjustel Ukraina juurdepääsu NATO tugi- ja hankeagentuurile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on mures, et NATO liikmesriik blokeerib NATO ja Ukraina vahelisi arutelusid ministrite tasandil, takistades seega selle partnerluse arengut; |
| --- | --- |

35.

| 36. | julgustab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat pöörama eelseisvas ELi ja USA julgeoleku- ja kaitsedialoogis, ELi ja USA dialoogis Venemaa üle ning ELi ja USA dialoogis Hiina üle erilist tähelepanu idapartnerluse piirkonna julgeolekule; märgib, et ELi ja USA julgeolekudialoog kujutab endast olulist võimalust maksimeerida Atlandi-üleste suhete lisaväärtust julgeoleku ja kaitse vallas ning selles tuleks pühendada piisavalt aega ja ressursse idapartnerluse piirkonna julgeolekukeskkonna parandamisele; märgib, et Kreml peab demokraatlikku, stabiilset ja Euroopa-meelset idapartnerlust ohuks oma režiimile ning seetõttu on see, eriti Ukraina, poliitilise ja sõjalise surve all; tuletab meelde, et Euroopa julgeolekukorda ei saa arutada ilma Euroopa riikideta; rõhutab, et idapartnerluse piirkonna stabiilsus on kogu Euroopa julgeoleku jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et EL toetaks idapartnerluse riikide kvaliteetset sõltumatut meediat ja ajakirjanikke, et tugevdada pluralismi, meediavabadust ja õigusriiki, võidelda desinformatsiooniga ning suurendada demokraatlike ühiskondade üldist vastupanuvõimet idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunneb muret üha suurema teabega manipuleerimise, desinformatsiooni ja hübriidohtude pärast, mis lähtuvad eelkõige Venemaalt, aga ka muudelt osapooltelt, ning mõjutavad otseselt mitut tegevuskohta ja ÜJKP missiooni ja destabiliseerivad terveid piirkondi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab hukka Venemaa ametivõimude katsed käimasolevat Ukraina-vastast agressioonisõda täielikult oma elanikkonna eest varjata, eelkõige nimetades seda nn erioperatsiooniks, keelates ajakirjandusvabaduse ning kehtestades karme õiguslikke sanktsioone üksikisikute ja sõltumatu meedia vastu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad tõhustama koostööd idapartnerluse partneritega, eelkõige strateegilise kommunikatsiooni ning desinformatsiooni ja teabega manipuleerimise, samuti pahatahtliku välissekkumise vastu võitlemise valdkonnas, selleks et suurendada riigi ja ühiskonna vastupanuvõimet ning võidelda ühiskondade ja institutsioonide nõrgenemise ja killustumise vastu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et EL soodustaks assotsieerunud idapartnerluse riikide valitsuste, kodanikuühiskondade, valitsusväliste organisatsioonide ja muude osalejate jaoks ette nähtud projekte, millega aidatakse neil võidelda desinformatsiooni ja hübriidohtudega, sealhulgas Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni osakonna, selle töörühmade, ELi luure- ja situatsioonikeskuse (EU INTCEN) ja ELi hübriidohtude ühisüksuse, kiirhoiatussüsteemi olulise töö kaudu, Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahelise väljakujunenud koostöö kaudu haldustasandil, komisjoni juhitava desinformatsioonivastase võrgustiku ja Euroopa Parlamendi desinformatsiooni vastase haldustöörühma töö kaudu; julgustab liikmesriike laskma assotsieerunud idapartnerluse riikidel osaleda ka Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskuse töös; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab üliolulist vajadust tõhustada koostööd ELi ja idapartnerluse partnerite vahel strateegilise kommunikatsiooni, desinformatsiooni ja teabega manipuleerimise vastu võitlemise, samuti mis tahes pahatahtliku välissekkumise valdkondades; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et Euroopa välisteenistus parandaks ELi delegatsioonide suutlikkust paljastada idapartnerluse riikides välisriikide osalejate, eelkõige Venemaa koordineeritud ja demokraatlikke põhimõtteid ohustavad desinformatsioonikampaaniad; nõuab kiiremas korras struktureeritud reageerimist ÜJKP missioone ähvardavatele hübriidohtudele, sest nii püütakse missioonide õiguspärasust vähendada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima võimalusi edendada meie partnerite kübervaldkonna suutlikkuse suurendamist, näiteks kohandades nõuandvaid volitusi nii, et need sisaldaks eriväljaõpet hübriidsõjale vastuastumise, desinformatsioonikampaaniatega võitlemise, kübersõja ja avalikust allikast pärinevate luureandmete analüüsi alal, et idapartnerluse riigid tugevdaksid oma kübervastupanuks vajalikku tehnilist taristut; ergutab käivitama tsiviilkübermissioone; võtab teadmiseks olulise koolitustöö, mida Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC) teeb küberkaitse valdkonnas, ning tunnustab suunatud koolitus- ja haridusüritusi, mida kaitsekolledž idapartnerluse partnerite jaoks korraldab; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ergutab ELi tõhustama oma küberjulgeolekupoliitikat, kuna on murettekitavalt suur võimalus, et agressioonisõda Ukrainas eskaleerub enneolematul määral, sealhulgas kolmandate osapoolte poolt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunnistab kodanikuühiskonna rolli julgeolekuvaldkonna poliitika kujundamisel ja reformi järelevalves ning nõuab selle pidevat toetamist ja rahastamist ning, kui asjaolud võimaldavad, selle kaasamist olulistesse projektidesse, et soodustada kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas suuremat vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama ÜJKP missioonide nähtavust idapartnerluses, tugevdades oma strateegilist kommunikatsiooni, ennetades missioonide vastu suunatud desinformatsiooni, rääkides missioonidest ja eriti ELi delegatsioonidest oma poliitilistes sõnumites, üldsusele juurdepääsetavates dokumentides ja suhtluses rahvusvahelise ajakirjandusega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et EL peab suurendama oma institutsioonilist suutlikkust idapartnerluse piirkonnas konfliktide ennetamiseks, vahendamiseks, dialoogiks ja pingete leevendamiseks; rõhutab, et EL võiks täita usaldust suurendavate meetmete kehtestamisel suuremat rolli ja osaleda veelgi enam lepitustegevuses; palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel tegutseda ka meie idapartnerluse partnerite väljaõppe ja suutlikkuse suurendamise nimel relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise valdkonnas; tunnustab sellega seoses ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohtude alaste tippkeskuste algatust Tbilisis; kutsub komisjoni üles ühise koolitustegevuse ja parimate tavade jagamise kaudu suurendama idapartnerluse partnerite suutlikkust parandada oma kriitilise tähtsusega üksuste vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnustab ELi konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatavat kontseptsiooni; on seisukohal, et ÜJKP võib aidata kaasa kultuuripärandi säilitamise ja kaitsega seotud julgeolekut puudutavate probleemide lahendamisele, ning tunneb heameelt võimaluste üle uurida sellise tegevuse arendamist idapartnerluse piirkonnas; märgib, et kultuuripärandi kaitse ja kultuuridevahelise dialoogi aspekti lisamine missiooni mandaati oleks kasulik konfliktide lahendamise protsessi ja kestlike lahenduste sõlmimise jaoks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | julgustab liikmesriike tagama, et idapartnerluse riikides toimuv digitaalne üleminek on kaitstud pahatahtliku tegevuse eest, ja seepärast julgustab kasutama veelgi enam ELi olemasolevaid kübervaldkonna suutlikkuse suurendamise juhtalgatusi piirkonnas – CyberEast ja EU4Digital –, et luua õigus- ja haldusstruktuurid tarkvara ja riistvara sertifitseerimiseks, koordineerida riiklikke infoturbeintsidentidega tegelevaid rühmi ning küberkriminalistika ja -juurdlusorganeid kogu Euroopas; kutsub küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskust üles tegema tihedat koostööd ELi idapartneritega, et parandada piirkonnas küberturvalisust; kutsub nõukogu üles tegema Ukrainaga koostööd, et tugevdada meie vastastikust küberturvalisust ja vastastikust vastupanuvõimet küberohtudele ja hübriidrünnakutele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | julgustab kõiki liikmesriike näitama üles suuremat poliitilist tahet ja solidaarsust ning lähetama ÜJKP missioonidele idapartnerluse riikides piisaval arvul hästi koolitatud ja kvalifitseeritud töötajaid, et tagada paljude liikmesriikide esindatus kogu piirkonna missioonidel ning julgustada rohkem missioonidel osalema ELi mittekuuluvaid riike, eriti riike, kes on edukalt lõpuleviidud ÜJKP missioone vastu võtnud ja kellel on kohalikest oludest parem arusaam; väljendab heameelt enamiku idapartnerluse riikide osalemise üle ÜJKP missioonidel ja operatsioonidel kolmandates riikides kooskõlas Euroopa huvide ja väärtustega; toetab seda, et rohkem liikmesriike teeks idapartnerluse partneritega julgeoleku valdkonnas koostööd, näiteks nagu tehakse Leedu-Poola-Ukraina brigaadi raames. |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunneb heameelt sõjaliste nõunike rakendamise üle ELi missioonidel ja delegatsioonides ning julgustab tegema jõupingutusi julgeoleku- ja kaitsealaste teadmiste edasiseks tugevdamiseks ELi delegatsioonides; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on seisukohal, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on häirekell Euroopa kaitsepoliitika jaoks, et lootuses saavutada oma eesmärgid tagada tulevastele idapartnerluse piirkonna ÜJKP missioonidele rohkem vahendeid, püstitada neile suuremad eesmärgid ja anda raskustega toimetulemiseks täiendatud volitused; |
| --- | --- |

53.

| 54. | julgustab liikmesriike rakendama ÜJKP missioonide raames ja nende vahel tõhusamaid luureandmete jagamise võimalusi ning pöörama erilist tähelepanu tõhustatud koostööle ning Europoli ja Interpoli töötajate lähetamisele ÜJKP missioonide peakorterisse, et hõlbustada sujuvat luureandmete jagamist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub Euroopa välisteenistust, MPCCd, CPCCd ja ÜJKP peakorterit üles edendama tsiviil- ja sõjaliste partnerite vahel uut mõistmise kultuuri, mis põhineb tõhustatud institutsioonilistel suhetel ning ühisel teadlikkusel ja hindamisel, püüdes arendada laiahaardelist planeerimisraamistikku ja -kultuuri; |
| --- | --- |

55.

| 56. | julgustab ÜJKP missiooni peakorterit taotlema tihedamat sünergiat idapartnerluse riikide riiklike ühiste koolitus- ja hindamiskeskustega; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub CPCCd, MPCCd, Euroopa Liidu sõjalist komiteed (ELSK) ja ELi sõjalist staapi (ELSS) üles töötama välja mudelit kampaaniate või missioonide kavandamise kontseptsioonide parimate tavade ja oskusteabe loomiseks ja kampaania õnnestumiseks hädavajalike partneritega jagamiseks võimalikult varajases etapis, eriti seoses ohu- ja riskihinnangute, varajase hoiatamise ja strateegilise prognoosiga; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust, eelkõige CPCCd ja ELSSi üles paremini kohanema asutustevaheliste töörühmade moodustamisega ühes õppuste ning koolitustega; on veendunud, et ÜJKP juurdepääs nii planeerimisele, ressurssidele kui ka logistikale annab sellele potentsiaali olla ühiskonna vastupanuvõime ja taastumise praktikakeskus nii inimtegevusest tingitud kui ka loodusõnnetuste korral; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub CPCCd ning MPCCd üles rõhutama kutselise tsiviil-sõjalise hariduse tähtsust kõigi ÜJKP missioonidel osalevate töötajate jaoks; ärgitab ELi ja liikmesriike võimaldama ÜJKP missioonide töötajatele nõuetekohane varustus ja koolitus, et nad oleksid valvsamad ja vastupidavamad; julgustab komisjoni laiendama sõjalist Erasmuse programmi idapartnerluse ohvitseridele, et rahastada nende õpinguid sõjaväeakadeemiates kõikjal ELis; nõuab, et EL uuriks võimalust laiendada Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži rolli, et hõlbustada relvajõudude ohvitseride ja riigikaitsekoolitust; ergutab asjaomaste töötajate järjepidevamat ja struktureeritumat osalemist ESDC kursustel ning koostööd selliste mehhanismidega nagu kutsealase arengu programm; |
| --- | --- |

59.

| 60. | julgustab laiendama sõjalist Erasmuse programmi, võttes vastu idapartnerluse riikide ohvitsere, samuti rahastama nende õpinguid sõjaväeakadeemiates kõikjal ELis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | julgustab ÜJKP missiooni peakorterit taotlema tihedamat sünergiat assotsieerunud idapartnerluse riikide riiklike ühiste koolitus- ja hindamiskeskustega, näiteks ühiste staabi- ja personaliõppuste kaudu võimalike stsenaariumide vallas, kuhu on kaasatud ELi liikmesriikide tsiviil- ja sõjalised juhid, ÜJKP missiooni töötajad ja assotsieerunud idapartnerluse riigid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust, CPCCd ja MPCCd üles suurendama sünergiat muude poliitikavaldkondade ja asjaomaste sidusrühmadega, et tõhustada jõupingutusi, mida tehakse ennetava rahutagamise, ennetava diplomaatia, varajase hoiatamise, usalduse suurendamise ja kodanike desinformatsioonile vastupanuvõime parandamise vallas; julgustab liikmesriike kaaluma idapartnerluse riikidega ühisõppuste korraldamist sellistes valdkondades nagu mereõppused, ühised õhutoetusoperatsioonid ja rahu tagamine; |
| --- | --- |

62.

| 63. | väljendab muret ja nõuab tungivalt, et käsitletaks mõningates idapartnerluse riikides valitsevat kaitsejõudude politiseerimist ja nendele avaldatavat poliitilist mõju, mille tagajärjeks on ELi, liikmesriikide ja muude partnerriikide toetatavate programmide raames koolitatud ja väljaõppe saanud ohvitseride ametipostilt kõrvaldamine või ametipostil alandamine poliitilistel põhjustel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, kui oluline on, et EL propageeriks idapartnerluse piirkonnas naiste ja noorte rolli rahu tagamisel ning edendaks seal naiste, rahu ja julgeoleku ning noorte, rahu ja julgeoleku tegevuskavasid; Rõhutab, et jagada tuleb parimaid tavasid soolise võrdõiguslikkuse ja sõjaliste operatsioonide ja tsiviilmissioonide sootundlike aspektide puhul (ülesehitus, planeerimine, analüüs, personali sooline tasakaal jne), kasutades selleks ELi ÜJKP missioonide ja operatsioonide töötajatele ettenähtud kohustuslikke koolitusi ning nähes iga ÜJKP missiooni ja operatsiooni jaoks ette soolise võrdõiguslikkuse alased nõustajad; |
| --- | --- |

64.

Idapartnerluse piirkonna ÜJKP-le poliitilise ja strateegilise lisavõimekuse andmine

| 65. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja eelkõige CPCCd üles tagama seda, et Euroopa Liidu nõuandemissioon (EUAM) säilitab oma prioriteedina Ukraina julgeolekuteenistuse reformi, ning laiendama pärast eriolukorra lõppu Ukraina julgeolekuteenistusega tehtava koostöö ulatust küberturvalisusele ning terrorismi- ja hübriidohtude vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

65.

| 66. | julgustab liikmesriike ja ELi laiendama EUAMi koostööd kõikidele korruptsioonivastastele struktuuridele, mis on seotud tsiviiljulgeolekusektori reformiga, ning kaasama kas koolituse ja juhendamise vormis või parimate tavade jagamise ning tulevaste prioriteetide ühise kindlaksmääramise alusel ka nii Ukraina riigi korruptsioonivastase aparaadi, milleks on riiklik korruptsiooniennetuse agentuur, kui ka kõrgeima korruptsioonivastase kohtu; julgustab liikmesriike soovitama lisada käimasolevatele Ukraina teenistuste ja administratsiooni esindajatele mõeldud koolituskursustele korruptsioonijuhtumite ning juurdluste ja kuriteo toimepanijate vastutusele võtmise ebaõnnestumise põhjuste analüüsid, et aidata korruptsioonivastaseid ülesandeid täitvatel töötajatel vältida varasemate vigade kordamist; väljendab heameelt ÜJKP missioonide kohanemisvõime üle Venemaa agressioonisõjale; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja CPCCd üles tagama, et pärast eriolukorra lõppu on Ukraina riikliku julgeolekuteenistuse reform EUAMi prioriteet, et suurendada järelevalvet, vähendada kohtueelse uurimise volitusi ja kinnipidamiskeskusi ning vähendada ka Ukraina riikliku julgeolekuteenistuse suurust ja seda demilitariseerida, ning hinnata kvartaalselt selle rakendamist; |
| --- | --- |

67.

| 68. | julgustab liikmesriike ja ELi laiendama oma toetust Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiga seotud EUAMi digitaliseerimispüüdlustele, pakkudes koolitust ja tehnoloogiaid, mis toetavad andmeregistrit, personalijuhtimist ja kohtu poole pöördumise korda, et aidata kaasa läbipaistvusele, kogukonna usalduse suurendamisele ning korruptsioonivastasele võitlusele; tunneb heameelt EUAMi võetud kohustuse üle tugevdada naiste rolli õiguskaitseasutustes; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tuletab meelde, et pikendatud volitustega peavad kaasnema asjakohased vahendid; tunneb muret hajumise ohu pärast, kui EUAM hõlmab paljusid valdkondi, kuid ülesannete täitmiseks puuduvad piisavad vahendid; julgustab liikmesriike tugevdama EUAMi professionaalset komponenti eriteenistuste esindajate kaudu, et rakendada reforme tulemuslikult ja anda praktilisi nõuandeid; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub üles pikendama EUAMi volitusi hübriidohtude vastu võitlemise, strateegilise kommunikatsiooni, digitehnoloogia ja küberturvalisuse valdkonnas, et tugevdada Ukraina valitsusasutuste suutlikkust seista vastu infoohtudele, nagu kommunikatsiooni kasutamine selleks, et õõnestada usaldust avaliku sektori asutuste vastu, väärinformatsiooni ja vaenuliku propaganda levitamine, ühiskonna polariseerumine ja Ukrainaga seotud negatiivsete arusaamade kujundamine maailmas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | julgustab liikmesriike suurendama oma toetust Ukrainale tema jõupingutustes seista vastu Venemaa agressioonile ja edaspidi kujundada ümber oma kaitsesektor, kus on toimumas põhjalikud reformid, millel on pikaajalised tagajärjed Ukraina relvajõududele, nende suutlikkusele tagada Ukraina julgeolek ning avalikkuse usaldusele ja kindlustundele; kutsub liikmesriike üles võtma pärast Ukraina ja Venemaa vahelist poliitilist kokkulepet kiiremas korras vastu otsus käivitada ÜJKP sõjaline nõuande- ja väljaõppemissioon, et aidata Ukrainal tegutseda tihedalt asustatud linnapiirkondades, asümmeetrilises ja kübersõjas, ning reformida oma kutselist sõjalise hariduse süsteemi, mis on kõige olulisem valdkond muutuste soodustamisel ja kaitsesüsteemi ümberkujundamise kestlikkuse tagamisel; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama oma avalikke reaktsioone EUMMi vastastele provokatsioonidele, iseäranis relvarahu rikkumistele; tuletab meelde, et EUMM on volitatud katma kogu Gruusia territooriumi selle rahvusvaheliselt tunnustatud piirides, ning nõuab takistamatut juurdepääsu Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia piirkondadele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tagama, et EUMMi peakorterile eraldatakse piisavad vahendid, eelkõige turvalised teabe- ja sidekanalid, öönägemisseadmed, parema kvaliteediga pildimaterjal ning avalikust allikast pärinevate luureandmete (OSINT) kogumise ja analüüsi täiustatud võimed; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub komisjoni üles jätkama EUAMi, EUMMi ja EU BAMi tegevust nii kaua kui vaja, tuginedes nende rakendamise ja vajaduste korrapärastele hindamistele, võttes arvesse ÜJKP prioriteete, ning toetama nende uuendatavate volituste süsteemi, et tagada kergem kohanemine kohapealsete asjaolude võimaliku muutumisega; nõuab, et ÜJKP prioriteete arvesse võttes hinnataks korrapäraselt vajadust muude või täiendavate missioonide järele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kinnitab veel kord ELi toetust Moldova Vabariigi suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele ning 5+2 läbirääkimisprotsessis tehtavatele pingutustele Transnistria konflikti rahumeelse, püsiva ja tervikliku poliitilise lahenduseni jõudmisel, mis põhineb Moldova Vabariigi suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisel tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides, kus Transnistrial on eristaatus, et inimõiguste kaitse oleks tagatud ka aladel, mida põhiseaduslikud ametivõimud praegu ei kontrolli; tuletab meelde, et ÜRO Peaassamblee võttis 22. juunil 2018. aastal vastu resolutsiooni, milles kutsuti Venemaa Föderatsiooni oma vägesid ja relvastust Moldova Vabariigi territooriumilt tingimusteta välja viima ja kinnitati uuesti toetust selle resolutsiooni viivitamatule rakendamisele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | väljendab Transnistria territooriumil hiljuti toimunud sündmuste pärast muret ja mõistab need hukka, sest see oli väga ebastabiilses julgeolekuolukorras toime pandud ohtlik provokatsioon; nõuab rahulikuks jäämist, et säilitada Dnestri jõe mõlemal kaldal ja naaberriikides elavate inimeste julgeolek ja heaolu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | väljendab sügavat muret jätkuvate pingete pärast Armeenia ja Aserbaidžaani piiril pärast 2020. aasta sügisel toimunud vägivaldset konflikti; kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles jätkama usalduse suurendamist, pingete vähendamist ja tööd Armeenia ja Aserbaidžaani vahelise rahumeelse lahenduse nimel; rõhutab, kui oluline on kinnipeetavate täielik vahetamine ja vabastamine, tegelemine kadunud inimeste saatusega, humanitaardemineerimise soodustamine, tsiviilisikute turvalise ja vaba liikumise tagamine Mägi-Karabahhis, konfliktidest mõjutatud elanikkonna abistamine, usalduse suurendamise meetmed, inimestevahelised kontaktid ja ülesehitustöö toetamine, ning toonitab, et kultuuripärandi säilitamine ja kultuuridevaheline dialoog tuleksid konfliktilahendamisprotsessile kasuks; on seisukohal, et selle vaenutegevuse tagajärjed ja Venemaa nn rahuvalvajate kohalolek ei tohiks mõjutada Armeenia poliitilisi arenguid ja riigi reformikava tulevikku; |
| --- | --- |

77.

| 78. | peab kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli, Aserbaidžaani Vabariigi presidendi Ilham Alijevi ja Armeenia Vabariigi peaministri Nikol Pašinjani 14. detsembril 2021. aastal toimunud kõrgetasemelise kohtumise tulemusi, mille raames kinnitasid mõlemad riigijuhid oma valmisolekut töötada kahepoolsete lahtiste küsimuste kallal ja alustada läbirääkimisi piiri tähistamise üle, milleks EL on valmis andma tehnilist abi; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles edendama läbirääkimiste alustamist riigipiiride kindlaksmääramise ja tähistamise ning rahumeelse kooseksisteerimiseni viiva kestliku kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub ELi ja liikmesriike üles mitte laskma Aserbaidžaani ja Armeenia vahelisel konfliktil kontrolli alt väljuda; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub komisjoni üles takistama ebaseadusliku järelevalvetehnoloogia kasutamist või selle ELi poolset rahastamist ning nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid Aserbaidžaani valitsusega koostööd, et lõpetada selliste ebaseaduslike järelevalvetehnoloogiate kasutamine ja repressiivne küberturvalisus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | väljendab sügavat muret teatavate riikide, eelkõige Iraani destabiliseeriva ja terroristliku tegevuse pärast Lõuna-Kaukaasias; mõistab kindlalt hukka kõik terroriaktid; tervitab julgeolekukoostööd ELi, selle liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vahel ning toetab täielikult terrorismivastase koostöö edasist süvendamist; kutsub Euroopa välisteenistust üles alustama võimalikult kiiresti julgeolekudialoogi Armeeniaga, nagu juba on tehtud Aserbaidžaaniga; nõuab, et EL ja liikmesriigid ei laseks Aserbaidžaani ja Armeenia vahelisel konfliktil takerduda; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab idapartnerluse piirkonnas Hiina kasvavat rolli, mis ilmneb näiteks Gruusiaga vabakaubanduslepingu sõlmimises; rõhutab, et EL peab strateegiliselt hindama, kuidas selline kasvav roll võib mõjutada ELi mõju idapartnerluse riikides ja koostööd nendega; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub Euroopa välisteenistust üles jälgima Hiina kasvavat kohalolekut idapartnerluse riikides, sealhulgas tagajärgi (ja võimalikke tagajärgi) idapartnerluse riikide sisejulgeolekule ning laiemale geopoliitilisele olukorrale; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tunnistab, et Peking on olnud vastu Ukraina pärast Venemaa suhtes kehtestatud majandussanktsioonidele, mis on Hiina hinnangul ühepoolsed ja millel pole ÜRO Julgeolekunõukogu heakskiitu; rõhutab, et Hiina ei ole Venemaa tegevust Ukrainas veel hukka mõistnud ega tunnistanud Venemaa sissetungi Ukrainasse; märgib, et Hiina riiklik televisioon enamasti eirab agressioonisõda Ukrainas ning väidab, et sissetung oli USA ja NATO süü; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nõuab, et viivitamatult kehtestataks täielik embargo Venemaa nafta-, söe-, tuumakütuse- ja gaasiimpordile ning lõpetataks täielikult Nord Stream 1 ja 2 kasutamine; juhib tähelepanu sellele, et Nord Stream 2 oli Venemaa jaoks oluline vahend oma poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks liikmesriikide ja idapartnerluse riikide üle; märgib, et idapartnerlusriikides on suur biokütuste kasutamise potentsiaal, mis võimaldab erinevaid taastuvaid energiaallikaid energiasõltuvuse vähendamiseks paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | peab kiiduväärseks 2021. aasta detsembris toimunud viimatisel idapartnerluse tippkohtumisel väljendatud tahet uurida võimalusi teha huvitatud idapartnerluse partneritega energiajulgeoleku valdkonnas tõhustatud valdkondlikku koostööd; juhib tähelepanu kliimajulgeolekule kui võimalikule edasise koostöö valdkonnale ELi ja idapartnerluse vahel; |
| --- | --- |

86.

| 87. | julgustab liikmesriike kaaluma sellise kliimaspetsiifilise idapartnerluse fondi loomist, mis hõlmab piiriülest ja piirkondlikku koostööd, bioloogilise mitmekesisuse kaitset, loodusvarade kestlikku kasutamist, teadusuuringuid ja haridust ning keskendub eelkõige suutlikkuse suurendamisele keskkonnahoidliku tehnoloogia valdkonnas, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu Nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi kaitse- ja küberjulgeoleku valdkonna ametitele, NATO peasekretärile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(2)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(3)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(4)  ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.

(5)  EÜT L 246, 17.9.1999, lk 3.

(6)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(7)  ELT L 202, 8.6.2021, lk 1.

(8)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 15.

(9)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

(10)  ELT L 359 I, 11.10.2021, lk 6.

(11)  ELT L 102, 24.3.2021, lk 14.

(12)  ELT L 160, 7.5.2021, lk 106.

(13)  ELT L 160, 7.5.2021, lk 109.

(14)  ELT L 160, 7.5.2021, lk 112.

(15)  ELT L 351 I, 22.10.2020, lk 5.

(16)  ELT L 246, 30.7.2020, lk 12.

(17)  ELT L 129 I, 17.5.2019, lk 13.

(18)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

(19)  ELT L 217, 23.7.2014, lk 42.

(20)  ELT L 180, 21.5.2021, lk 149.

(21)  ELT L 248, 17.9.2008, lk 26.

(22)  ELT L 411, 7.12.2020, lk 1.

(23)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 105.

(24)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 156.

(25)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 54.

(26)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 87.

(27)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 78.

(28)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 64.

(29)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 136.

(30)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 40.

(31)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 114.

(32)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 22.

(33)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 57.

(34)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

---

Neljapäev, 9. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/96

---

P9_TA(2022)0237

Inimõiguste olukord Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikud

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikute kohta (2022/2700(RSP))

(2022/C 493/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid olukorra kohta Hiinas, eriti 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (1) ning 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni uiguuride olukorra kohta Hiinas (China Cables) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid olukorra kohta Hiinas, eriti 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (1) ning 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni uiguuride olukorra kohta Hiinas (China Cables) (2),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EL) 2020/1998 (3) ja nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1999 (4), mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) 2020/1998 (3) ja nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1999 (4), mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse etniliste vähemuste õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse etniliste vähemuste õigusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine peaksid olema ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine peaksid olema ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös;

| B. | arvestades, et uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium ja mitmed rahvusvahelised meediaväljaanded, sealhulgas BBC, Hispaania El Pais, Prantsusmaa Le Monde ja Saksamaa Der Spiegel, said võimaluse Xinjiangi politseitoimikutega tutvuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium ja mitmed rahvusvahelised meediaväljaanded, sealhulgas BBC, Hispaania El Pais, Prantsusmaa Le Monde ja Saksamaa Der Spiegel, said võimaluse Xinjiangi politseitoimikutega tutvuda;

| C. | arvestades, et vastutavad Hiina ametivõimud on eitanud väidetavaid massilisi ja struktuurseid inimõiguste rikkumisi Xinjiangis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastutavad Hiina ametivõimud on eitanud väidetavaid massilisi ja struktuurseid inimõiguste rikkumisi Xinjiangis;

| D. | arvestades, et Xinjiangi politseitoimikutes on üksikasjalikult – ja esimest korda arvukate fotodega – dokumenteeritud Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toimuva süstemaatilise, jõhkra ja meelevaldse represseerimise mõõtmed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Xinjiangi politseitoimikutes on üksikasjalikult – ja esimest korda arvukate fotodega – dokumenteeritud Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toimuva süstemaatilise, jõhkra ja meelevaldse represseerimise mõõtmed;

| E. | arvestades, et see materjal näitab Pekingi keskvalitsuse, sealhulgas Xi Jinpingi ja Li Keqiangi, ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna juhtivate ametiisikute teadlikku rolli ja otsest osalemist Xinjiangi massilise kinnipidamise poliitika juhtimises ning nende aktiivset toetust sellele; arvestades, et dokumendid näitavad ka president Xi Jinpingi teadlikku ja aktiivset toetust Xinjiangi „ümberkasvatuse“, „karmi käe“ ja „äärmusluse kõrvaldamise“ kampaaniatele, samuti jätkuvaid kulutusi täiendavatele kinnipidamisasutustele ja töötajatele, et tulla toime kinnipeetavate sissevooluga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see materjal näitab Pekingi keskvalitsuse, sealhulgas Xi Jinpingi ja Li Keqiangi, ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna juhtivate ametiisikute teadlikku rolli ja otsest osalemist Xinjiangi massilise kinnipidamise poliitika juhtimises ning nende aktiivset toetust sellele; arvestades, et dokumendid näitavad ka president Xi Jinpingi teadlikku ja aktiivset toetust Xinjiangi „ümberkasvatuse“, „karmi käe“ ja „äärmusluse kõrvaldamise“ kampaaniatele, samuti jätkuvaid kulutusi täiendavatele kinnipidamisasutustele ja töötajatele, et tulla toime kinnipeetavate sissevooluga;

| F. | arvestades, et uiguuri asjade kohus ning teised usaldusväärsed ja sõltumatud uurimisorganid ja teadusasutused on jõudnud järeldusele, et uiguuride ja teiste etniliste turgi rahvaste inimõiguste rasked ja süsteemsed rikkumised Hiinas kujutavad endast piinamist, inimsusevastaseid kuritegusid ja genotsiidi (5); arvestades, et USA valitsus ja seadusandlikud organid USAs, Kanadas, Ühendkuningriigis, Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal, Leedus, Tšehhis ja Iirimaal on jõudnud sarnastele järeldustele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uiguuri asjade kohus ning teised usaldusväärsed ja sõltumatud uurimisorganid ja teadusasutused on jõudnud järeldusele, et uiguuride ja teiste etniliste turgi rahvaste inimõiguste rasked ja süsteemsed rikkumised Hiinas kujutavad endast piinamist, inimsusevastaseid kuritegusid ja genotsiidi (5); arvestades, et USA valitsus ja seadusandlikud organid USAs, Kanadas, Ühendkuningriigis, Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal, Leedus, Tšehhis ja Iirimaal on jõudnud sarnastele järeldustele;

| G. | arvestades, et alates 2017. aastast on mitmed valitsusvälised organisatsioonid korduvalt teatanud, et Hiina on jätkanud uiguuride, kasahhide ja muude peamiselt moslemitest etniliste rühmade massilist kinnipidamist Xinjiangis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2017. aastast on mitmed valitsusvälised organisatsioonid korduvalt teatanud, et Hiina on jätkanud uiguuride, kasahhide ja muude peamiselt moslemitest etniliste rühmade massilist kinnipidamist Xinjiangis;

| H. | arvestades, et uiguuride vastu suunatud hirmutegusid tuleb vaadelda Hiina laiema repressiivse ja agressiivse sise- ja välispoliitika kontekstis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uiguuride vastu suunatud hirmutegusid tuleb vaadelda Hiina laiema repressiivse ja agressiivse sise- ja välispoliitika kontekstis;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et uiguuri kogukonda Hiina Rahvavabariigis on süstemaatiliselt rõhutud jõhkrate meetmetega, nagu massiline väljasaatmine, poliitiline ajupesu, perekonna lahutamine, usuvabaduse piiramine, kultuuriline hävitamine ja ulatuslik järelevalve kasutamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et usaldusväärselt tõendatud sünniennetusmeetmed ja uiguuri laste perekonnast eraldamine on inimsusevastased kuriteod ja kujutavad endast tõsist genotsiidi ohtu; kutsub Hiina ametivõime üles lõpetama kõik valitsuse toetatavad sunniviisilise töö ja massilise sunniviisilise steriliseerimise programmid ning lõpetama viivitamata kõik meetmed, mille eesmärk on ennetada sünde uiguuri elanikkonnas, sealhulgas sundabordid või sanktsioonid sündivuskontrolli meetmete rikkumiste eest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab tõsist muret terrorismi või äärmusluse süüdistuste tõttu määratud ülemääraste ja meelevaldsete vanglakaristuste pärast, mis Xinjiangi politseitoimikute kohaselt tähendasid, et 2018. aastal peeti kinni 22 000 inimest, kes moodustavad 12 % Konasheheri maakonna täiskasvanud uiguuri elanikkonnast (6); väljendab muret väidetavate süüdistuste pärast naiste süstemaatilises vägistamises, seksuaalses kuritarvitamises ja piinamises Hiina ümberkasvatuslaagrites; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Hiina valitsus lõpetaks viivitamata uiguuride ja etniliste turgi rahvaste meelevaldse kinnipidamise ilma süüdistuse esitamise, kohtumõistmise või süüdimõistva otsuseta, sulgeks kõik laagrid ja kinnipidamiskeskused, vabastaks kinnipeetud isikud viivitamata ja tingimusteta ning taasühendaks vanematega uiguuri lapsed, kes on sunniviisiliselt paigutatud riigi hallatavatesse internaatidesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et Hiina on ratifitseerinud piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni, millega nähakse ette piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise täielik ja eranditeta keelustamine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Hiina ametivõime üles viivitamata ja tingimusteta vabastama uiguuri teadlase ja 2019. aasta Sahharovi auhinna laureaadi Ilham Tohti ning tagama talle vahepeal korrapärase ja piiramatu juurdepääsu oma perekonnale ja enda valitud advokaatidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset Hiina ametivõimudele võimaldada vaba, sisukas ja takistamatu juurdepääs Xinjiangi Uiguuri autonoomsele piirkonnale, samuti võimaldada sõltumatutele ajakirjanikele, rahvusvahelistele vaatlejatele ja uurimisorganitele, sealhulgas eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste volitatud esindajatele ja ELi inimõiguste eriesindajale piiramatu juurdepääs kinnipidamislaagritele ning kinnipidamiskeskustele, et hinnata Hiina väiteid nende mittekasutamise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde ettepanekuid korraldada ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriistung või kiireloomuline arutelu inimõiguste olukorra halvenemise üle Hiinas ning resolutsiooni vastuvõtmise üle, et luua järelevalve- ja aruandlusmehhanism kooskõlas sadade eri piirkondadest pärinevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ülemaailmse üleskutsega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taunib asjaolu, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku visiidi ajal Hiinasse ja Xinjiangi Uiguuri autonoomsesse piirkonda ei võimaldanud Hiina ametivõimud talle täielikku juurdepääsu sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja kinnipidamiskeskustele, mis takistas tal saada tõepärast ettekujutust Xinjiangi poliitiliste ümberõppelaagrite täielikust ulatusest; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ÜRO inimõiguste volinik Michelle Bachelet ei võtnud oma visiidi ajal Hiina valitsust selgelt vastutusele uiguuride vastu suunatud inimõiguste rikkumiste eest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et ülemvolinik avaldaks inimõiguste rikkumiste kohta Xinjiangis viivitamata kauaoodatud aruande, mis põhineb kättesaadavatel, laiaulatuslikel ja üha suuremal hulgal tõenditel Hiina ametivõimude poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste ulatuse ja raskusastme kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtaksid kiiresti vastu täiendavad sanktsioonid, mis on suunatud Hiina kõrgete ametnike, nagu Chen Quanguo, Zhao Kezhi, Guo Shengkun ja Hu Lianhe, samuti teiste Xinjiangi politseitoimikutes nimetatud isikute ning muude isikute ja üksuste vastu, kes on seotud inimõiguste süstemaatilise rikkumisega Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub, et nõukogu käsitleks inimõiguste rikkumisi Xinjiangis järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning nõuaks, et G7 ja G20 liikmesriigid seda teemat samuti käsitleksid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid kooskõlas ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooniga kõik vajalikud meetmed, et lõpetada need julmused ja tagada vastutus toimepandud kuritegude eest, sealhulgas rahvusvaheliste vastutusele võtmise mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab, et ELi ja Hiina suhteid iseloomustab üha enam majanduslik konkurents ja süsteemne rivaalitsemine; tunnustab asjaolu, et hiljutisel ELi ja Hiina tippkohtumisel tõstatasid ELi juhid Xinjiangis toimuvate raskete rikkumiste küsimuse, ning rõhutab, kui oluline on jätkata selle küsimuse tõstatamist igal võimalusel ja kõige kõrgemal tasandil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub ELi ja liikmesriike üles kiiresti tuvastama ja leevendama riske, mis on seotud Hiina välissekkumisega; mõistab teravalt hukka kõik piiriülesed repressioonid või katsed represseerida välismaal elavaid Hiina teisitimõtlejaid või uiguuride kogukonna esindajaid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL ja liikmesriigid peataksid oma väljaandmislepingud Hiina ja Hongkongiga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Hiina ametivõime üles lubama kõigil uiguuridel, kes soovivad Hiina Rahvavabariigist lahkuda, seda teha; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kehtestada impordikeeld kõigile toodetele, mille puhul on kasutatud sunniviisilist tööd, samuti toodetele, mille on tootnud Hiina ettevõtted, mis on kantud sunniviisilist tööd kasutavate ettevõtete nimekirja; kordab oma seisukohta, et pooldab äriühingu kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitlevat ambitsioonikat direktiivi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab oma nõudmist, et EL ja liikmesriigid kontrolliksid, kas ELi siseturul tegutsevad üksused on otseselt või kaudselt seotud Xinjiangis massijälgimissüsteemide loomisega, Xinjiangis vähemusrühmade kinnipidamisasutuste haldamise või ehitamisega või tehingute tegemisega isikutega, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone uiguuride ja teiste vähemusrühmade väärkohtlemise eest Xinjiangis; rõhutab, et nende asjaolude kindlaksmääramine peaks käivitama kaubandusega seotud meetmed, riigihangetest kõrvalejätmise ja sanktsioonid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 114.

(2)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 60.

(3)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 1.

(4)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 13.

(5)  https://uyghurtribunal.com/wp-content/uploads/2021/12/Uyghur-Tribunal-Summary-Judgment-9th-Dec-21.pdf;

https://14ee1ae3-14ee-4012-91cf-a6a3b7dc3d8b.usrfiles.com/ugd/14ee1a_3f31c56ca64a461592ffc2690c9bb737.pdf;

https://newlinesinstitute.org/uyghurs/the-uyghur-genocide-an-examination-of-chinas-breaches-of-the-1948-genocide-convention/;

https://www.ushmm.org/genocide-prevention/reports-and-resources/the-chinese-governments-assault-on-the-uyghurs

(6)  https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/24/xinjiang-michelle-bachelet-china-uyghur/

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/100

---

P9_TA(2022)0238

Õigussüsteemi represseerimisvahendina kasutamine Nicaraguas

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusemõistmise represseerimisvahendina kasutamise kohta Nicaraguas (2022/2701(RSP))

(2022/C 493/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni (1), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni (2), 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni, 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni (3), 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni (4) ja 31. mai 2018. aasta resolutsiooni (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni (1), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni (2), 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni, 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni (3), 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni (4) ja 31. mai 2018. aasta resolutsiooni (5),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ELi nimel tehtud 15. augusti 2021. aasta, 8. novembri 2021. aasta ja 14. märtsi 2022. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ELi nimel tehtud 15. augusti 2021. aasta, 8. novembri 2021. aasta ja 14. märtsi 2022. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi Inimõiguste Nõukogu 48. ja 49. istungjärgul ning tema 7. märtsi 2022. aastal avaldatud aastaaruannet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldusi Inimõiguste Nõukogu 48. ja 49. istungjärgul ning tema 7. märtsi 2022. aastal avaldatud aastaaruannet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni 23. juuni 2021. aasta, 20. novembri 2021. aasta ja 11. veebruari 2022. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni 23. juuni 2021. aasta, 20. novembri 2021. aasta ja 11. veebruari 2022. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, mida ajakohastati 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, mida ajakohastati 2008. aastal,

| — | võttes arvesse lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping),

| — | võttes arvesse nõukogu määrusi ja otsuseid, mis käsitlevad Nicaraguas aset leidvate inimõiguste raskete rikkumiste ja kuritarvituste vastu suunatud piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrusi ja otsuseid, mis käsitlevad Nicaraguas aset leidvate inimõiguste raskete rikkumiste ja kuritarvituste vastu suunatud piiravaid meetmeid,

| — | võttes arvesse 1969. aastal vastu võetud Ameerika inimõiguste konventsiooni (San José pakt), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1969. aastal vastu võetud Ameerika inimõiguste konventsiooni (San José pakt),

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid (nn Nelson Mandela nõuded), ÜRO nõudeid, mis käsitlevad naisvangide kohtlemist ja naiskurjategijatele määratavaid vabadusekaotuseta karistusi (Bangkoki reeglid) ning Viini konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid (nn Nelson Mandela nõuded), ÜRO nõudeid, mis käsitlevad naisvangide kohtlemist ja naiskurjategijatele määratavaid vabadusekaotuseta karistusi (Bangkoki reeglid) ning Viini konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 31. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni A/HRC/49/L.20 inimõiguste edendamise ja kaitse kohta Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 31. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni A/HRC/49/L.20 inimõiguste edendamise ja kaitse kohta Nicaraguas,

| — | võttes arvesse Nicaragua Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nicaragua Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates 2018. aasta aprillist on Ortega-Murillo režiim kehtestanud Nicaraguas riiklike repressioonide raamistiku, mida iseloomustab süstemaatiline karistamatus inimõiguste rikkumise eest, institutsioonide ja õigusriigi olukorra allakäik ning hästikorraldatud strateegia rakendamine, mille eesmärk on vaigistada kõik eriarvamusel olijate hääled ja millele kohtusüsteem vaatab ilmselgelt läbi sõrmede; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2018. aasta aprillist on Ortega-Murillo režiim kehtestanud Nicaraguas riiklike repressioonide raamistiku, mida iseloomustab süstemaatiline karistamatus inimõiguste rikkumise eest, institutsioonide ja õigusriigi olukorra allakäik ning hästikorraldatud strateegia rakendamine, mille eesmärk on vaigistada kõik eriarvamusel olijate hääled ja millele kohtusüsteem vaatab ilmselgelt läbi sõrmede;

| B. | arvestades, et alates 2018. aastast on Nicaragua ametivõimud süstemaatiliselt ja sihipäraselt vangistanud, ahistanud ja hirmutanud poliitilisi oponente, opositsiooni, üliõpilas- ja maapiirkondade juhte, ajakirjanikke, inimõiguste kaitsjaid, ettevõtjate esindajaid ja kunstnikke, kellele on korduvalt tehtud tapmisähvardusi, keda on hirmutatud, ahistatud, jälgitud, rünnatud, kohtulikult taga kiusatud, kelle kohta on internetis korraldatud laimukampaaniaid ning kellelt on meelevaldselt võetud vabadus; arvestades, et vaatamata neile arvukatele ohtudele täidavad ajakirjanikud ja teised inimõiguste kaitsjad jätkuvalt olulist rolli inimõiguste ja vabaduste olukorra jälgimisel Nicaraguas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 2018. aastast on Nicaragua ametivõimud süstemaatiliselt ja sihipäraselt vangistanud, ahistanud ja hirmutanud poliitilisi oponente, opositsiooni, üliõpilas- ja maapiirkondade juhte, ajakirjanikke, inimõiguste kaitsjaid, ettevõtjate esindajaid ja kunstnikke, kellele on korduvalt tehtud tapmisähvardusi, keda on hirmutatud, ahistatud, jälgitud, rünnatud, kohtulikult taga kiusatud, kelle kohta on internetis korraldatud laimukampaaniaid ning kellelt on meelevaldselt võetud vabadus; arvestades, et vaatamata neile arvukatele ohtudele täidavad ajakirjanikud ja teised inimõiguste kaitsjad jätkuvalt olulist rolli inimõiguste ja vabaduste olukorra jälgimisel Nicaraguas;

| C. | arvestades, et viimastel aastatel on Ortega-Murillo režiim võtnud vastu ja kohaldanud üha repressiivsemat õigusraamistikku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimastel aastatel on Ortega-Murillo režiim võtnud vastu ja kohaldanud üha repressiivsemat õigusraamistikku;

| D. | arvestades, et Nicaragua erakorralise järelevalvemehhanismi (MESENI) teatel hoitakse tänaseni vähemalt 182 poliitilist oponenti vangis ebainimlikes tingimustes, mille puhul ei täideta rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi, nagu nn Nelson Mandela nõuded; arvestades, et seitse neist poliitvangidest olid 2021. aasta presidendivalimiste eelkandidaadid; arvestades, et Nicaragua režiimi kritiseerijaid on kinnipidamise ajal süstemaatiliselt väärkoheldud, sealhulgas koheldud ebainimlikul ja inimväärikust alandaval viisil, mis liigitub piinamiseks ning mis põhjustas teiste hulgas poliitvangi ja endise mässuliste juhi Hugo Torrese surma; arvestades, et Nicaragua ametivõimud on ahistanud ka poliitvangide perekondi ja sugulasi, keda on taga kiusatud ja ähvardatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Nicaragua erakorralise järelevalvemehhanismi (MESENI) teatel hoitakse tänaseni vähemalt 182 poliitilist oponenti vangis ebainimlikes tingimustes, mille puhul ei täideta rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi, nagu nn Nelson Mandela nõuded; arvestades, et seitse neist poliitvangidest olid 2021. aasta presidendivalimiste eelkandidaadid; arvestades, et Nicaragua režiimi kritiseerijaid on kinnipidamise ajal süstemaatiliselt väärkoheldud, sealhulgas koheldud ebainimlikul ja inimväärikust alandaval viisil, mis liigitub piinamiseks ning mis põhjustas teiste hulgas poliitvangi ja endise mässuliste juhi Hugo Torrese surma; arvestades, et Nicaragua ametivõimud on ahistanud ka poliitvangide perekondi ja sugulasi, keda on taga kiusatud ja ähvardatud;

| E. | arvestades, et võimude lahususe puudumine ja Nicaragua režiimi täielik kontroll institutsioonide üle on toonud kaasa kohtusüsteemi ja prokuratuuri allutamise režiimi tahtele, millega on muudetud olematuks õigusriik, kohtusüsteemi sõltumatus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning seega ka demokraatia, ning et režiimi siht on ehitada Nicaraguas üles diktatuur; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et võimude lahususe puudumine ja Nicaragua režiimi täielik kontroll institutsioonide üle on toonud kaasa kohtusüsteemi ja prokuratuuri allutamise režiimi tahtele, millega on muudetud olematuks õigusriik, kohtusüsteemi sõltumatus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid ning seega ka demokraatia, ning et režiimi siht on ehitada Nicaraguas üles diktatuur;

| F. | arvestades, et Nicaragua kohtud on langetanud süüdimõistvaid otsuseid ja määranud karme karistusi kõigile eriarvamusel olijatele pärast kinniseid kohtuprotsesse, kus ei järgitud õiglase kohtumenetluse põhitagatisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Nicaragua kohtud on langetanud süüdimõistvaid otsuseid ja määranud karme karistusi kõigile eriarvamusel olijatele pärast kinniseid kohtuprotsesse, kus ei järgitud õiglase kohtumenetluse põhitagatisi;

| G. | arvestades, et nendel kohtuprotsessidel on kohtunikud ja prokurörid pidevalt rikkunud nõuetekohast menetlust; arvestades, et prokuratuur rikkus avalikus teates süütuse presumptsiooni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nendel kohtuprotsessidel on kohtunikud ja prokurörid pidevalt rikkunud nõuetekohast menetlust; arvestades, et prokuratuur rikkus avalikus teates süütuse presumptsiooni;

| H. | arvestades, et jätkuvad repressioonid ja mahasurumine on sundinud tuhandeid Nicaragua elanikke riigist põgenema; arvestades, et sarnaseid repressioone täheldatakse ka sõnavabaduse vastu suunatud rünnakute ägenemise korral; arvestades, et prokuratuuri ähvardused mitme ajakirjaniku ja meediatöötaja vastu on sundinud paljusid neist kaitset otsides Nicaraguast lahkuma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et jätkuvad repressioonid ja mahasurumine on sundinud tuhandeid Nicaragua elanikke riigist põgenema; arvestades, et sarnaseid repressioone täheldatakse ka sõnavabaduse vastu suunatud rünnakute ägenemise korral; arvestades, et prokuratuuri ähvardused mitme ajakirjaniku ja meediatöötaja vastu on sundinud paljusid neist kaitset otsides Nicaraguast lahkuma;

| I. | arvestades, et 2022. aastal keelustas Ortega-Murillo režiim peaaegu 400 mittetulundusühingut, jättes nad ilma õiguslikust seisundist; arvestades, et Ortega-Murillo režiimi ohvriks on teiste hulgas langenud katoliku kirik, Nicaragua keeleakadeemia ning põliskogukondade ja muude vähemusrühmade liikmed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2022. aastal keelustas Ortega-Murillo režiim peaaegu 400 mittetulundusühingut, jättes nad ilma õiguslikust seisundist; arvestades, et Ortega-Murillo režiimi ohvriks on teiste hulgas langenud katoliku kirik, Nicaragua keeleakadeemia ning põliskogukondade ja muude vähemusrühmade liikmed;

| J. | arvestades, et Ortega-Murillo režiim rikkus rahvusvahelist õigust, eelkõige Viini konventsiooni, korraldades tormijooksu Ameerika Riikide Organisatsiooni peakorterile ja okupeerides selle ruumid ning saates organisatsiooni 25. aprillil 2022 Nicaraguast välja; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ortega-Murillo režiim rikkus rahvusvahelist õigust, eelkõige Viini konventsiooni, korraldades tormijooksu Ameerika Riikide Organisatsiooni peakorterile ja okupeerides selle ruumid ning saates organisatsiooni 25. aprillil 2022 Nicaraguast välja;

| K. | arvestades, et pärast kodanikuühiskonna korraldatud ja kindla toetuse pälvinud algatust moodustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste eksperdirühma, et uurida põhjalikult ja sõltumatult kõiki alates 2018. aasta aprillist toime pandud väidetavaid inimõiguste rikkumisi ja kuritarvitusi, sealhulgas nende soolist mõõdet; arvestades, et nii EL kui ka USA on kehtestanud Nicaragua suhtes sanktsioonid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast kodanikuühiskonna korraldatud ja kindla toetuse pälvinud algatust moodustas ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste eksperdirühma, et uurida põhjalikult ja sõltumatult kõiki alates 2018. aasta aprillist toime pandud väidetavaid inimõiguste rikkumisi ja kuritarvitusi, sealhulgas nende soolist mõõdet; arvestades, et nii EL kui ka USA on kehtestanud Nicaragua suhtes sanktsioonid;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka opositsioonierakondade süstemaatilise mahasurumise, kodanikuühiskonna osalejate, inimõiguste kaitsjate ja meedia ning meediatöötajate, ajakirjanike ja nende pereliikmete, üliõpilaste ja katoliku kiriku liikmete represseerimise ning Nicaragua režiimi ametnike jätkuva korruptsiooni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab karmilt hukka Hugo Torrese surma vangistuses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka isa Manuel Salvador García vahistamise 1. juunil 2022, kusjuures ta viibib endiselt eelvangistuses, ning nõuab tema viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma nõudmist, et Alessio Casimirri antaks viivitamata Itaaliale välja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka Nicaraguas toimunud kuritarvituslikud kinnipidamised, kohtumõistmise tagatiste puudumise ja poliitvangide ebaseaduslikud süüdimõistmised; nõuab tungivalt, et Nicaragua ametivõimud taastaksid tagatised kõigi Nicaragua elanike kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, lõpetaksid demokraatliku opositsiooni, ajakirjanduse ja kodanikuühiskonna tagakiusamise, vabastaksid viivitamata ja tingimusteta 2018. aasta aprillist saadik kinni peetud isikud, tühistaksid nende vastu algatatud kohtumenetlused ning võimaldaksid kõigil põgenikel ja pagulastel turvaliselt oma kodudesse tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab õigusriigi põhimõtte, võimude lahususe ning kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse taastamist ning seda, et riigiasutused järgiksid karistusseadustikku ja süütuse presumptsiooni ning lõpetaksid opositsiooni kriminaliseerimise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka ebaseaduslikud kohtuotsused, mis üksnes kinnitavad Nicaragua režiimi repressiivset suundumust ja näitavad, et kohtunikest on saanud repressiivse võimu käsilased, kes vastutavad inimõiguste rikkumise eest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit võtaks Nicaragua režiimi, eelkõige selle kohtunikud vastutusele riigis toimuvate repressioonide ning opositsioonitegelaste ja teiste võimu kritiseerijate vastu algatatud kohtumenetluste eest; kutsub nõukogu üles viivitamata alustama menetlust, et lisada isikute loetellu, kelle suhtes EL kohaldab sanktsioone, teiste seas järgmised kohtunikud: Nadia Camila Tardencilla, Angel Jeancarlos Fernández González, Ulisa Yaoska Tapia Silva, Rosa Velia Baca Cardoza, Veronica Fiallos Moncada, Luden Martin Quiroz García, Karen Vanesa Chavarría, Felix Ernesto Salmerón Moreno, Nancy Aguirre Gudiel, William Irving Howard López, Erick Ramón Laguna Averruz, Melvin Leopoldo Vargas García, Irma Oralia Laguna Cruz ja Rolando Sanarrusia, samuti Managua apellatsioonikohtu kohtunikud Octavio Rothschuh Andino, Ángela Dávila ja Argentina Solís, kes ka on osalenud ebaseaduslikult süüdi mõistetud isikute menetlus- ja materiaalsete õiguste äravõtmises; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike ja ÜRO Julgeolekunõukogu üles alustama Rooma statuudi artiklite 13 ja 14 kohaselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaudu Nicaragua ja Daniel Ortega suhtes ametlikku uurimist Rooma statuudi artiklis 7 osutatud inimsusvastaste kuritegude asjus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab toetust Nicaragua kodanikele, kes protesteerivad rahumeelselt Ortega-Murillo režiimi vastu; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et alates 2018. aasta repressioonidest ei ole võetud õiguslikke meetmeid, et tagada ränkade inimõiguste rikkumiste ohvritele õigusemõistmine ja kahju heastamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et Nicaragua tunnistaks kehtetuks alates 2018. aastast vastu võetud õigusaktid, mis põhjendamatult piiravad kodanikuühiskonna ja demokraatlikku tegutsemisruumi, eelkõige küberkuritegevuse eriseaduse (seadus 1042), seaduse 1040 välisagentide reguleerimise kohta ning seaduse 1055 inimeste iseseisvuse, suveräänsuse ja enesemääramise õiguse kaitse kohta rahu nimel, samuti kriminaalmenetluse seadustiku reformi; tuletab meelde, et ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu kohaselt peab Nicaragua järgima ja tugevdama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste põhimõtteid; kordab oma nõudmist, et praegust olukorda arvesse võttes rakendataks assotsieerimislepingu demokraatiaklauslit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et rahvusvahelistel inimõigusorganisatsioonidel, nende seas ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool ja Ameerika Inimõiguste Komisjonil tuleb võimaldada Nicaraguasse tagasi pöörduda; peab kahetsusväärseks, et Nicaragua ametivõimud ei tee koostööd piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõiguste mehhanismidega; nõuab, et EL toetaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt hiljuti loodud Nicaragua inimõiguste eksperdirühma kolme sõltumatu liikme volitusi ning teeks nendega tihedat koostööd, et edendada vastutust inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest Nicaraguas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka asjaolu, et peaaegu 400 vabaühendust, sealhulgas Nicaragua keeleakadeemia, on olnud sunnitud Nicaraguas töö lõpetama; kutsub Nicaragua ametivõime üles lõpetama vabaühenduste põhjendamatu sulgemise, taastama kõigi meelevaldselt suletud organisatsioonide, erakondade, ülikoolide ja meediaväljaannete juriidilise isiku staatuse ning tagastama kõik ebaseaduslikult konfiskeeritud varad, dokumendid ja seadmed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sügavat muret vaba ja sõltumatu meedia represseerimise pärast riigis, mis on sundinud pagulusse rohkem kui 100 ajakirjanikku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid oma kohalike esindajate ja saatkondade kaudu tähelepanelikult Nicaragua olukorda; kutsub ELi delegatsiooni ja Nicaraguas diplomaatilisi esindusi omavaid liikmesriike üles täielikult rakendama ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ja pakkuma kinnipeetavatele inimõiguste kaitsjatele kogu asjakohast toetust, kaasa arvatud vanglakülastused ja kohtuprotsesside jälgimine, mõistma avalikult hukka inimõiguste kaitsjate ja sõltumatu meedia väärkohtlemise ning toetama nende tööd; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriike üles kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et suurendada toetust inimõiguste kaitsjate tööle, hõlbustada neile vajaduse korral erakorraliste viisade väljastamist ning pakkuda neile ELi liikmesriikides humanitaarkaalutlustel ajutist varjupaika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Nicaragua esindajad hääletasid selle vastu, et heita Venemaa ÜRO Inimõiguste Nõukogust välja julmuste eest, mida tema väed on Ukraina sõja ajal toime pannud, ning et Nicaragua hoidus hääletamast ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/1 üle, milles tauniti Venemaa sissetungi Ukrainasse ja nõuti Venemaa vägede täielikku väljaviimist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Kesk-Ameerika Parlamendile, Lima rühmale ning Nicaragua Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0513.

(2)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 204.

(3)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 65.

(4)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 126.

(5)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 164.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/104

---

P9_TA(2022)0239

Meediavabaduse rikkumised ja ajakirjanike turvalisus Gruusias

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon meediavabaduse rikkumiste ja ajakirjanike turvalisuse kohta Gruusias (2022/2702(RSP))

(2022/C 493/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, eriti 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, eriti 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse OSCE meediavabaduse esindaja 28. ja 29. aprilli 2022. aasta visiiti Gruusiasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE meediavabaduse esindaja 28. ja 29. aprilli 2022. aasta visiiti Gruusiasse,

| — | võttes arvesse, et Gruusia poliitilised jõud sõlmisid Euroopa Ülemkogu eesistuja vahendusel 19. aprillil 2021 kokkuleppe, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Gruusia poliitilised jõud sõlmisid Euroopa Ülemkogu eesistuja vahendusel 19. aprillil 2021 kokkuleppe,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (2), mis jõustus täielikult 1. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (2), mis jõustus täielikult 1. juulil 2016,

| — | võttes arvesse Piirideta Reporterite 2021. ja 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Piirideta Reporterite 2021. ja 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et assotsieerimislepingus, mis on olnud jõus 1. juulist 2016, võtsid Gruusia ja EL kohustuse arendada poliitilist dialoogi, mille eesmärk on tugevdada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas meediavabaduse austamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et assotsieerimislepingus, mis on olnud jõus 1. juulist 2016, võtsid Gruusia ja EL kohustuse arendada poliitilist dialoogi, mille eesmärk on tugevdada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas meediavabaduse austamist;

| B. | arvestades, et Gruusia esitas 3. märtsil 2022 ELi liikmeks saamise taotluse ja väljendas sellega Gruusia rahva Euroopa-püüdlusi, millel on suur toetus nii üldsuse kui ka eri vaateid esindavate poliitikute, sealhulgas opositsioonipoliitikute seas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Gruusia esitas 3. märtsil 2022 ELi liikmeks saamise taotluse ja väljendas sellega Gruusia rahva Euroopa-püüdlusi, millel on suur toetus nii üldsuse kui ka eri vaateid esindavate poliitikute, sealhulgas opositsioonipoliitikute seas;

| C. | arvestades, et väljendusvabadus, meediavabadus ja ajakirjanike turvalisus on elujõulise demokraatia olulised elemendid ning nende kaitsmine ametivõimude poolt on tähtis demokraatia tugevdamise näitaja; arvestades, et pluralistlik, vaba ja sõltumatu meedia on demokraatia nurgakivi ja desinformatsioonivastase võitluse üks peamisi tugisambaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väljendusvabadus, meediavabadus ja ajakirjanike turvalisus on elujõulise demokraatia olulised elemendid ning nende kaitsmine ametivõimude poolt on tähtis demokraatia tugevdamise näitaja; arvestades, et pluralistlik, vaba ja sõltumatu meedia on demokraatia nurgakivi ja desinformatsioonivastase võitluse üks peamisi tugisambaid;

| D. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli vahendatud 19. aprilli 2021. aasta kokkuleppes rõhutati, et tuleb leida lahendus sellele, et õigusemõistmist peetakse politiseerituks, ning muu hulgas tuleb selleks võtta vastu ja viia ellu ulatuslik kohtureform, millega suurendatakse kohtusüsteemi sõltumatust, läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli vahendatud 19. aprilli 2021. aasta kokkuleppes rõhutati, et tuleb leida lahendus sellele, et õigusemõistmist peetakse politiseerituks, ning muu hulgas tuleb selleks võtta vastu ja viia ellu ulatuslik kohtureform, millega suurendatakse kohtusüsteemi sõltumatust, läbipaistvust ja vastutust;

| E. | arvestades, et 5. juulil 2021 ründasid peamiselt paremäärmuslikud aktivistid vägivaldselt rohkem kui 50 ajakirjanikku, meediaesindajat ja rahumeelset meeleavaldajat, kes kajastasid Tbilisi Pride’il toimunud üritust „Rongkäik inimväärikuse eest“, mis lõpuks tuli tühistada; arvestades, et TV Pirveli vigastada saanud kaameramees Alexander Laškarava suri varsti pärast seda rünnakut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 5. juulil 2021 ründasid peamiselt paremäärmuslikud aktivistid vägivaldselt rohkem kui 50 ajakirjanikku, meediaesindajat ja rahumeelset meeleavaldajat, kes kajastasid Tbilisi Pride’il toimunud üritust „Rongkäik inimväärikuse eest“, mis lõpuks tuli tühistada; arvestades, et TV Pirveli vigastada saanud kaameramees Alexander Laškarava suri varsti pärast seda rünnakut;

| F. | arvestades, et Gruusia meediakeskkond, mis varem mitme aasta jooksul paranes, on mõne viimase aastaga kiiresti halvenenud, ning pärast 5. juulil 2021 toimunud Tbilisi Pride’i rongkäigu vastu toime pandud massivägivalda on Gruusias toimunud ajakirjanike vastu enneolematult palju vägivaldseid füüsilisi rünnakuid, mille tõttu on mitu rahvusvahelist organisatsiooni väljendanud meediavabaduse kaitsmisel muret ja Gruusia on maailma ajakirjandusvabaduse indeksis järsult langenud (180 riigi seas oli Gruusia 2021. aastal 71,36 punktiga 60. kohal ja 2022. aastal on ta 59,9 punktiga 89. kohal); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Gruusia meediakeskkond, mis varem mitme aasta jooksul paranes, on mõne viimase aastaga kiiresti halvenenud, ning pärast 5. juulil 2021 toimunud Tbilisi Pride’i rongkäigu vastu toime pandud massivägivalda on Gruusias toimunud ajakirjanike vastu enneolematult palju vägivaldseid füüsilisi rünnakuid, mille tõttu on mitu rahvusvahelist organisatsiooni väljendanud meediavabaduse kaitsmisel muret ja Gruusia on maailma ajakirjandusvabaduse indeksis järsult langenud (180 riigi seas oli Gruusia 2021. aastal 71,36 punktiga 60. kohal ja 2022. aastal on ta 59,9 punktiga 89. kohal);

| G. | arvestades, et ajakirjanike vastu toime pandud verbaalsete rünnakute arv on suurenenud ning rohkem on ka laimamissüüdistusel põhinevaid kohtuasju, mille on kriitiliste meediaesindajate ja ettevõtete vastu muu hulgas algatanud valitsusametnikud ja valitseva parteiga seotud üksikisikud; arvestades, et Transparency International Georgia on täheldanud, et kohtupraktika muutumise tõttu tekib ajakirjanikel tõendamiskohustus, kuigi Gruusia õiguses on ühemõtteline säte, mille kohaselt see nii ei tohi olla; arvestades, et ajakirjanikel, eriti valitsuse suhtes kriitilistel meediakanalitel, on raske pääseda ligi teabele, mis peaks olema avalikult kättesaadav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ajakirjanike vastu toime pandud verbaalsete rünnakute arv on suurenenud ning rohkem on ka laimamissüüdistusel põhinevaid kohtuasju, mille on kriitiliste meediaesindajate ja ettevõtete vastu muu hulgas algatanud valitsusametnikud ja valitseva parteiga seotud üksikisikud; arvestades, et Transparency International Georgia on täheldanud, et kohtupraktika muutumise tõttu tekib ajakirjanikel tõendamiskohustus, kuigi Gruusia õiguses on ühemõtteline säte, mille kohaselt see nii ei tohi olla; arvestades, et ajakirjanikel, eriti valitsuse suhtes kriitilistel meediakanalitel, on raske pääseda ligi teabele, mis peaks olema avalikult kättesaadav;

| H. | arvestades, et uurimised ei ole läbipaistvad ega tulemuslikud ning seetõttu on levinud mulje, et ajakirjanike vastu toime pandud kuritegudes süüdi olevad isikud jäävad karistuseta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uurimised ei ole läbipaistvad ega tulemuslikud ning seetõttu on levinud mulje, et ajakirjanike vastu toime pandud kuritegudes süüdi olevad isikud jäävad karistuseta;

| I. | arvestades, et 4. aprillil 2022 mõistis Tbilisi linnakohus kuuele isikule, kes ründasid 5. juulil 2021 Tbilisi Pride’i rongkäigu vastu toime pandud vägivaldsete rünnakute käigus kaht kaamerameest ja üht ajakirjanikku, viieaastase vanglakaristuse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 4. aprillil 2022 mõistis Tbilisi linnakohus kuuele isikule, kes ründasid 5. juulil 2021 Tbilisi Pride’i rongkäigu vastu toime pandud vägivaldsete rünnakute käigus kaht kaamerameest ja üht ajakirjanikku, viieaastase vanglakaristuse;

| J. | arvestades, et 16. mail 2022. aastal mõisteti telekanali Mtavari direktorile Nika Gvaramiale kahtlaste süüdistuste alusel, mis puudutasid seoses tema varasema tegevusega Rustavi 2 TV direktorina rahapesu, altkäemaksu andmist ja dokumentide võltsimist, karistusseadustiku artikli 220 kohaselt 3,5-aastane vanglakaristus, mille kohta arvab Gruusia üldsus, et selle karistusega püütakse vaigistada praeguse valitsuse suhtes kriitilist isikut; arvestades, et Gruusia ombudsman mõistis selle juba 2019. aastal hukka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 16. mail 2022. aastal mõisteti telekanali Mtavari direktorile Nika Gvaramiale kahtlaste süüdistuste alusel, mis puudutasid seoses tema varasema tegevusega Rustavi 2 TV direktorina rahapesu, altkäemaksu andmist ja dokumentide võltsimist, karistusseadustiku artikli 220 kohaselt 3,5-aastane vanglakaristus, mille kohta arvab Gruusia üldsus, et selle karistusega püütakse vaigistada praeguse valitsuse suhtes kriitilist isikut; arvestades, et Gruusia ombudsman mõistis selle juba 2019. aastal hukka;

| K. | arvestades, et praeguse valitsuse opositsiooni liikmete suhtes valikuliselt algatatud uurimiste ja neile süüdistuse esitamise tõttu väheneb üldsuse usaldus mitte ainult kohtuasutuste, vaid ka valitsuse enda vastu, ning opositsiooniga seotud meediaomanike vastu suunatud sarnaste juhtumite kordumine kahjustab pingutusi, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praeguse valitsuse opositsiooni liikmete suhtes valikuliselt algatatud uurimiste ja neile süüdistuse esitamise tõttu väheneb üldsuse usaldus mitte ainult kohtuasutuste, vaid ka valitsuse enda vastu, ning opositsiooniga seotud meediaomanike vastu suunatud sarnaste juhtumite kordumine kahjustab pingutusi, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi sõltumatust;

| L. | arvestades, et endine president Mihheil Saakašvili, kelle tervis pidevalt halveneb, viidi pärast seda, kui sõltumatud arstid avaldasid arvamust, et tema seisund muidu paraneda ei saa, lõpuks tsiviilhaiglasse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et endine president Mihheil Saakašvili, kelle tervis pidevalt halveneb, viidi pärast seda, kui sõltumatud arstid avaldasid arvamust, et tema seisund muidu paraneda ei saa, lõpuks tsiviilhaiglasse;

| M. | arvestades, et elektroonilise side seaduse reformi tulemusel antakse Gruusia riiklikule sidekomisjonile (GNCC) õigus määrata telekommunikatsiooniettevõtetesse erijuhte, kes viivad GNCC otsuseid ellu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et elektroonilise side seaduse reformi tulemusel antakse Gruusia riiklikule sidekomisjonile (GNCC) õigus määrata telekommunikatsiooniettevõtetesse erijuhte, kes viivad GNCC otsuseid ellu;

| N. | arvestades, et tähtsaimate kriitiliste meediakanalite omanike või nende lähedaste pereliikmete, s.o Formula TV omaniku David Kezerašvili ja sõltumatu telekanali Pirveli asutaja Vakhtang Tsereteli vastu on algatatud kohtuasjad; arvestades, et 2022. aasta jaanuaris mõistis Tbilisi linnakohus TBC panga ja Gruusia Lelo partei asutajad Mamuka Khazaradze ja Badri Japaridze ning Vakhtang Tsereteli isa Avtandil Tsereteli süüdi pettuses ning määras neile seitsmeaastase vanglakaristuse; arvestades, et nende karistust siiski muudeti, sest pettuse eest süüdimõistmise tähtaeg oli möödunud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tähtsaimate kriitiliste meediakanalite omanike või nende lähedaste pereliikmete, s.o Formula TV omaniku David Kezerašvili ja sõltumatu telekanali Pirveli asutaja Vakhtang Tsereteli vastu on algatatud kohtuasjad; arvestades, et 2022. aasta jaanuaris mõistis Tbilisi linnakohus TBC panga ja Gruusia Lelo partei asutajad Mamuka Khazaradze ja Badri Japaridze ning Vakhtang Tsereteli isa Avtandil Tsereteli süüdi pettuses ning määras neile seitsmeaastase vanglakaristuse; arvestades, et nende karistust siiski muudeti, sest pettuse eest süüdimõistmise tähtaeg oli möödunud;

| O. | arvestades, et viimastel aastatel ja eriti pärast seda, kui Venemaa tungis Ukrainale kallale, on Gruusias järsult suurenenud Venemaa desinformatsioon ja ELi-vastane propaganda, mille sihtmärk on eelkõige naised, LGBTQI+ kogukond, inimõiguslased ja etnilised vähemused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimastel aastatel ja eriti pärast seda, kui Venemaa tungis Ukrainale kallale, on Gruusias järsult suurenenud Venemaa desinformatsioon ja ELi-vastane propaganda, mille sihtmärk on eelkõige naised, LGBTQI+ kogukond, inimõiguslased ja etnilised vähemused;

| P. | arvestades, et on leidnud kinnitust, et teiste Gruusia ühiskonnaliikmete hulgas, kelle vestlusi salvestati, oli ka palju ajakirjanikke, nagu näitasid 2021. aasta septembris toimunud ulatusliku ebaseadusliku pealtkuulamise paljastused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on leidnud kinnitust, et teiste Gruusia ühiskonnaliikmete hulgas, kelle vestlusi salvestati, oli ka palju ajakirjanikke, nagu näitasid 2021. aasta septembris toimunud ulatusliku ebaseadusliku pealtkuulamise paljastused;

| Q. | arvestades, et uurimises, mis puudutab Aserbaidžaani ajakirjanikku Afgan Mukhtarlit, kes rööviti Gruusias 2017. aasta mais ja veeti ebaseaduslikult üle Aserbaidžaani piiri – väidetavalt Gruusia julgeolekuametnike kokkumängu abil –, et anda ta Bakuus kohtu alla, ei ole veel konkreetsete tulemusteni jõutud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uurimises, mis puudutab Aserbaidžaani ajakirjanikku Afgan Mukhtarlit, kes rööviti Gruusias 2017. aasta mais ja veeti ebaseaduslikult üle Aserbaidžaani piiri – väidetavalt Gruusia julgeolekuametnike kokkumängu abil –, et anda ta Bakuus kohtu alla, ei ole veel konkreetsete tulemusteni jõutud;

| 1. | on mures, et meedia olukord ja ajakirjanike turvalisus on Gruusias viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud, kuigi Gruusial on väljendusvabaduse ja meediavabaduse tagamiseks tugev õigusraamistik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka asjaolu, et suurenenud on ajakirjanikevastaste hirmutamis-, ähvardamis-, vägivalla- ja tagakiusamisjuhtumite, kaasa arvatud meediatöötajate ja -omanike suhtes algatatud kriminaaluurimiste arv; kutsub Gruusia ametivõime üles kõiki vägivallajuhtumeid põhjalikult uurima ja võtma vastutusele isikud, kes vastutavad ajakirjanike- ja teiste meediatöötajate vastaste vägivaldsete rünnakute õhutamise ja toimepanemise eest, et kaoks mulje, et sellised kuriteod jäävad karistuseta; kutsub Gruusiat üles piirama üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kasutamist, mis on suunatud inimõiguste kaitsjate ja meedia esindajate vastu ja mille eesmärk on nende väga olulist ja sõltumatut tööd takistada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub Gruusial tagada meediavabadus, mis peaks hõlmama toimetuslikku sõltumatust, läbipaistvat meediaomandit ning poliitiliste vaadete pluralistlikku, erapooletut ja mittediskrimineerivat kajastamist era- ja eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide saadetes, eriti valimiskampaania ajal; kutsub Gruusiat üles tagama takistusteta juurdepääsu teabele, mis peaks olema avalikult kättesaadav, ning ajakirjanike ja muude meediatöötajate turvalisuse, kaitse ja mõjuvõimu suurendamise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka peamise opositsioonimeelse telekanali Mtavari direktori Nika Gvaramia süüdimõistmise 16. mail 2022, mis suurendab veelgi usaldamatust Gruusia kohtusüsteemi vastu; toetab Piirideta Reporterite üleskutset Nika Gvaramia süüdimõistev otsus läbi vaadata; rõhutab veel kord, et valitsusel on vaja laiaulatusliku ja kaasava erakondadeülese protsessi kaudu minna kiiresti edasi tegeliku kohtureformiga, et suurendada kooskõlas ELi assotsieerunud partnerina võetud kohustustega kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub kõiki Gruusia valitsuse esindajaid üles, et nad hoiduksid kasutamast Gruusia meediaesindajate suhtes agressiivset retoorikat ja diskrimineerivat kohtlemist ning toetaksid üldsusele mõeldud avaldustes inimõigusi austavat sallivat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et isikute suhtes, kes vastutavad 5. juulil 2021 toimunud Tbilisi Pride’i rongkäigul ajakirjanike- ja rahumeelsete meeleavaldajate vastase vägivalla eest, ei ole korraldatud nõuetekohast uurimist ja neid pole võetud vastutusele; rõhutab, et selliste tegude toimepanijate karistamatust ei tohi mingil juhul lubada, kuna nad rikuvad nii Gruusia õigusakte kui ka rahvusvahelisi ja Euroopa kohustusi, ning nõuab, et 5. juuli 2021. aasta intsidente põhjalikult uuritaks; mõistab hukka LGBTQI+ inimeste jätkuva diskrimineerimise; nõuab tungivalt, et Gruusia ametivõimud rakendaksid inimõigusi ja diskrimineerimisvastaseid õigusakte täielikult ka praktikas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Gruusia ametivõime üles uurima põhjalikult pealtkuulamise skandaali ning kehtestama riigiasutustele järelevalve ja andmete kogumise kohta nõuetekohased demokraatliku järelevalve mehhanismid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust tagada ajakirjanikele, meediatöötajatele ja meediaväljaannetele turvaline ja toetav töökeskkond nii õigusaktides kui ka praktikas, sealhulgas ajakirjanikele, kes otsivad varjupaika Venemaalt, Valgevenest ja teistest autoritaarsetest režiimidest; julgustab seetõttu Gruusiat kasutama rahvusvahelist koostööd, et parandada meediakeskkonda ja meediat käsitlevaid õigusakte vastavalt parimatele rahvusvahelistele tavadele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | avaldab tunnustust Gruusia ombudsmanile Nino Lomjariale, kes hoolimata valitsuse pidevatest rünnakutest on tegelenud meediavabaduse kaitsmisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab Gruusia mitmekesist ja pluralistlikku meediamaastikku, kuid peab kahetsusväärseks äärmiselt pingelisi suhteid valitseva erakonna ja kriitiliste meediaväljaannete vahel, samuti opositsioonierakondade ja valitsusmeelse meedia vahel; mõistab teravalt hukka meediamaastiku polariseerumise, mis kajastab poliitilise maastiku kasvavat ja kahjulikku polariseerumist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma üleskutset Gruusia ametivõimudele, et nad hoiduksid meediavabadusse sekkumast ega algataks meediaomanike ega -esindajate vastu poliitiliselt motiveeritud kohtuasju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub Gruusia ametivõimudel vabastada endine president Mihheil Saakašvili humanitaarpõhjustel vanglast, et ta saaks välismaal vajalikku ravi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab muret asjaolu pärast, et seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse kasvavad Gruusias pidevalt Venemaa desinformatsioon ja teabega manipuleerimine, ning nõuab tungivalt, et Gruusia valitsus töötaks oma kodanike jaoks välja meediapädevuse haridusprogrammid, toetaks kodanikuühiskonda faktikontrolli mehhanismide loomisel ja võtaks aktiivseid meetmeid, et vältida välisriikide või riigisiseste osalejate desinformatsioonikampaaniaid riigi, vähekaitstud rühmade või isikute, nt rahvusvähemuste kogukondades või konfliktipiirkondades elavate isikute suhtes, ning erakondade suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et kõik Gruusia poliitilised osalejad hoiduksid kasutamast Venemaa desinformatsioonikatseid oma poliitiliste oponentide ründamiseks, kuna see üksnes aitab kaasa desinformatsiooni edasisele levikule ning ohustab sotsiaalset ühtekuuluvust ja demokraatiat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ergutab Gruusiat kasutama parimal võimalikul viisil ära kõiki idapartnerluse raames vastupanuvõime tugevdamisele ette nähtud vahendeid ja algatusi ning kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles andma Gruusia sõltumatule meediale ja kodanikuühiskonnale poliitilist, tehnilist ja rahalist tuge; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret selle pärast, et ühelainsal oligarhil, Bidzina Ivanišvilil, on Gruusia poliitikas ja majanduses hävitav roll ning tal on ulatuslik kontroll valitsuse ja selle otsuste üle, sealhulgas otsuste üle, mis puudutavad ajakirjanike ja poliitiliste oponentide tagakiusamist poliitilistel põhjustel; on väga mures, et on tulnud avalikuks, et Bidzina Ivanišvilil on Kremliga isiklikud ja ärisidemed, mis määravad Gruusia praeguse valitsuse seisukoha Venemaa-vastaste sanktsioonide suhtes; kutsub nõukogu ja demokraatlikke partnereid üles kaaluma Bidzina Ivanišvilile tema rolli eest Gruusia poliitilise protsessi halvenemises isiklike sanktsioonide kehtestamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt Gruusia osalemise üle programmis „Loov Euroopa“ (2021–2027); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama meetmeid, millega jälgitakse ja hinnatakse ohtu meedia mitmekesisusele ja vabadusele, kaitstakse ohus olevaid ajakirjanikke ning hõlbustatakse Gruusia uudismeediasektori ümberkujundamist ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Gruusia ametivõime üles järgima vankumatult demokraatia, õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, õiglase kohtumõistmise ja põhivabaduste kõrgeimaid standardeid, sealhulgas meediavabaduse valdkonnas, ning näitama seeläbi üheselt üles oma poliitilist tahet viia ellu Gruusia rahva ambitsioonikad Euroopa-püüdlused, mida väljendas 3. märtsil 2022 esitatud Gruusia taotlus saada ELi liikmeks; väljendab veendumust, et Gruusia rahva õiguspärased püüdlused väärivad täitmist, ning kutsub seetõttu ELi institutsioone üles töötama selle nimel, et anda Gruusiale vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 ning tema saavutuste alusel ja tingimusel, et Gruusia ametivõimud täidavad kõik kriteeriumid, ELi kandidaatriigi staatus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Gruusia presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 40.

(2)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/108

---

P9_TA(2022)0240

Õigusriik ja Poola riikliku taastekava võimalik heakskiitmine

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta (2022/2703(RSP))

(2022/C 493/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 1 ja 2, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 1 ja 2, artikli 7 lõiget 1 ja artiklit 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241 (1), millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241 (1), millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohast komisjoni 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut, mis käsitleb õigusriigi olukorda Poolas: ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohast komisjoni 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut, mis käsitleb õigusriigi olukorda Poolas: ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada ELi lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada ELi lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. mai 2022. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (COM(2022)0622) (edaspidi „2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhised soovitused“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. mai 2022. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (COM(2022)0622) (edaspidi „2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhised soovitused“),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni liidu eelarve kaitsmiseks kehtestatud üldise tingimuslikkuse korra kohaldamise suuniste koostamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni liidu eelarve kaitsmiseks kehtestatud üldise tingimuslikkuse korra kohaldamise suuniste koostamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (6),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Euroopa Kohtu otsuse tagajärgede kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Euroopa Kohtu otsuse tagajärgede kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (COM(2022)0268), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (COM(2022)0268),

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 7. juuni 2022. aasta avaldust õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 7. juuni 2022. aasta avaldust õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja mille kõik liikmesriigid on vabatahtlikult omaks võtnud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja mille kõik liikmesriigid on vabatahtlikult omaks võtnud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse;

| B. | arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, ei puuduta üksnes üksikut liikmesriiki, kus see oht tekib, vaid mõjutab ka teisi liikmesriike, nendevahelist usaldust, liidu olemust ja selle institutsioonide toimimist ning liidu kodanike põhiõigusi, mis tulenevad liidu õigusest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, ei puuduta üksnes üksikut liikmesriiki, kus see oht tekib, vaid mõjutab ka teisi liikmesriike, nendevahelist usaldust, liidu olemust ja selle institutsioonide toimimist ning liidu kodanike põhiõigusi, mis tulenevad liidu õigusest;

| C. | arvestades, et Poola valitsuse algatatud muudatused, eelkõige kohtusüsteemis, on demokraatiat ja õigusriiki tõsiselt kahjustanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Poola valitsuse algatatud muudatused, eelkõige kohtusüsteemis, on demokraatiat ja õigusriiki tõsiselt kahjustanud;

| D. | arvestades, et volinike kolleegiumi 1. juuni 2022. aasta otsus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu rakendusotsus Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta ei olnud teadupärast ühehäälne; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et volinike kolleegiumi 1. juuni 2022. aasta otsus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu rakendusotsus Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta ei olnud teadupärast ühehäälne;

| E. | arvestades, et 2021. aasta oktoobri täiskogu istungil määras komisjoni president Ursula von der Leyen Poola taaste- ja vastupidavuskava heakskiitmiseks kindlaks kolm kriteeriumi: Poola kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi laialisaatmine, kohtunike distsiplinaarmenetluste reformimine ning niisuguste kohtunike ametisse ennistamine, kelle ametikohustuste täitmise on distsiplinaarkolleegium peatanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2021. aasta oktoobri täiskogu istungil määras komisjoni president Ursula von der Leyen Poola taaste- ja vastupidavuskava heakskiitmiseks kindlaks kolm kriteeriumi: Poola kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi laialisaatmine, kohtunike distsiplinaarmenetluste reformimine ning niisuguste kohtunike ametisse ennistamine, kelle ametikohustuste täitmise on distsiplinaarkolleegium peatanud;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et komisjon ja nõukogu hoiduksid Poola taaste- ja vastupidavuskava projekti heakskiitmisest seniks, kuni Poola valitsus rakendab Euroopa Liidu Kohtu ja rahvusvaheliste kohtute otsuseid täielikult ja nõuetekohaselt, ning tagaksid, et kava hindamisega tagatakse vastavus asjakohastele riigipõhistele soovitustele, pidades eelkõige silmas kohtusüsteemi sõltumatuse kaitsmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et komisjon ja nõukogu hoiduksid Poola taaste- ja vastupidavuskava projekti heakskiitmisest seniks, kuni Poola valitsus rakendab Euroopa Liidu Kohtu ja rahvusvaheliste kohtute otsuseid täielikult ja nõuetekohaselt, ning tagaksid, et kava hindamisega tagatakse vastavus asjakohastele riigipõhistele soovitustele, pidades eelkõige silmas kohtusüsteemi sõltumatuse kaitsmist;

| G. | arvestades, et Poola õigusvaldkonna reformid on veel pooleli ning hiljuti esitatud hääletusele pandavates seaduseelnõudes ja arutlusel olevates ettepanekutes ei ole tulemuslikult käsitletud kõiki probleeme, mis on seotud kõnealuste kohtuorganite sõltumatuse ja distsiplinaarmenetlustega; arvestades, et Poola Senat püüab neid ettepanekuid muuta, et viia need kooskõlla kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõttega; arvestades, et paljude kohtunike suhtes kohaldatakse ikka veel distsiplinaarmenetlusi ja/või nad ei ole veel ametisse ennistatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Poola õigusvaldkonna reformid on veel pooleli ning hiljuti esitatud hääletusele pandavates seaduseelnõudes ja arutlusel olevates ettepanekutes ei ole tulemuslikult käsitletud kõiki probleeme, mis on seotud kõnealuste kohtuorganite sõltumatuse ja distsiplinaarmenetlustega; arvestades, et Poola Senat püüab neid ettepanekuid muuta, et viia need kooskõlla kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõttega; arvestades, et paljude kohtunike suhtes kohaldatakse ikka veel distsiplinaarmenetlusi ja/või nad ei ole veel ametisse ennistatud;

| H. | arvestades, et Poola ametivõimud on võtnud hiljuti mitmeid komisjoni presidendi seatud kolme tingimusega otseses vastuolus olevaid meetmeid, sealhulgas 2022. aasta veebruaris ühe kohtuniku ametikohustuste täitmise peatamine Euroopa õiguse ja Euroopa kohtute otsuste kohaldamise tõttu; arvestades ühtlasi, et Poola president määras ametisse enam kui 200 uut (riikliku kohtute haldamise nõukoja – Krajowa Rada Sądownictwa (neo-KRS) taotluse alusel) vääratel alustel nimetatud nn neokohtunikku, kellest neli määrati kõrgeimasse kohtusse; arvestades lisaks, et justiitsministri taotlusel õõnestas 10. märtsil 2022. aastal politiseerunud ja täielikult allutatud konstitutsioonikohus (nn asenduskohtunike osalusel) Poolas Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 6 kehtivust, seades kahtluse alla Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Poola kohtute suutlikkuse kohtunike ametisse nimetamise õigsust ja neo-KRSi sõltumatust uurida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Poola ametivõimud on võtnud hiljuti mitmeid komisjoni presidendi seatud kolme tingimusega otseses vastuolus olevaid meetmeid, sealhulgas 2022. aasta veebruaris ühe kohtuniku ametikohustuste täitmise peatamine Euroopa õiguse ja Euroopa kohtute otsuste kohaldamise tõttu; arvestades ühtlasi, et Poola president määras ametisse enam kui 200 uut (riikliku kohtute haldamise nõukoja – Krajowa Rada Sądownictwa (neo-KRS) taotluse alusel) vääratel alustel nimetatud nn neokohtunikku, kellest neli määrati kõrgeimasse kohtusse; arvestades lisaks, et justiitsministri taotlusel õõnestas 10. märtsil 2022. aastal politiseerunud ja täielikult allutatud konstitutsioonikohus (nn asenduskohtunike osalusel) Poolas Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 6 kehtivust, seades kahtluse alla Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Poola kohtute suutlikkuse kohtunike ametisse nimetamise õigsust ja neo-KRSi sõltumatust uurida;

| I. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses on selgelt kindlaks määratud riikliku kava ettevalmistamiseks, heakskiitmiseks ja rakendamiseks vajalikud tingimused ning eelkõige artiklis 19 ja V lisas on sätestatud 11 kriteeriumi, mille alusel komisjon peab hindamisi tegema, eelkõige hindama, kas asjaomase liikmesriigi pakutud tegevuskord tagab eeldatavasti taaste- ja vastupidavusrahastust eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise; arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses nõutakse, et kontrolli ja järelevalvega tegelevatel asutustel oleksid oma ülesannete sõltumatuks täitmiseks õiguslikud volitused ja haldussuutlikkus, ning arvestades, et nõukogu rakendusotsuse eelnõus endas rõhutatakse, et tõhus kohtulik kaitse on sisekontrollisüsteemi toimimise eeltingimus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses on selgelt kindlaks määratud riikliku kava ettevalmistamiseks, heakskiitmiseks ja rakendamiseks vajalikud tingimused ning eelkõige artiklis 19 ja V lisas on sätestatud 11 kriteeriumi, mille alusel komisjon peab hindamisi tegema, eelkõige hindama, kas asjaomase liikmesriigi pakutud tegevuskord tagab eeldatavasti taaste- ja vastupidavusrahastust eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise; arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses nõutakse, et kontrolli ja järelevalvega tegelevatel asutustel oleksid oma ülesannete sõltumatuks täitmiseks õiguslikud volitused ja haldussuutlikkus, ning arvestades, et nõukogu rakendusotsuse eelnõus endas rõhutatakse, et tõhus kohtulik kaitse on sisekontrollisüsteemi toimimise eeltingimus;

| J. | arvestades, et 2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes märkis komisjon, et kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on selle olulised osad ning et Poolas on õigusriigi olukord halvenenud ja kohtute sõltumatus endiselt väga problemaatiline, mida on märgitud ka mitmes Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes märkis komisjon, et kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on selle olulised osad ning et Poolas on õigusriigi olukord halvenenud ja kohtute sõltumatus endiselt väga problemaatiline, mida on märgitud ka mitmes Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses;

| K. | arvestades, et 2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes soovitas komisjon Poolal võtta 2022. ja 2023. aastal meetmeid ka oma investeerimiskliima parandamiseks, kindlustades eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse ning tagades tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ning sotsiaalpartnerite kaasamise poliitika kujundamise protsessi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2022. aasta Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes soovitas komisjon Poolal võtta 2022. ja 2023. aastal meetmeid ka oma investeerimiskliima parandamiseks, kindlustades eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse ning tagades tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ning sotsiaalpartnerite kaasamise poliitika kujundamise protsessi;

| L. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu peaks eelduste kohaselt leevendama COVID-19 pandeemia kõige teravamat mõju ELi majandusele ja kodanikele ning see peaks eeldatavasti toetama ELi taastumist ja vastupidavust ning kiirendama rohe- ja digiüleminekut, kui seda rakendatakse tulemuslikult, järgides samal ajal rangelt õigusriigi põhimõtet ja ELi vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu peaks eelduste kohaselt leevendama COVID-19 pandeemia kõige teravamat mõju ELi majandusele ja kodanikele ning see peaks eeldatavasti toetama ELi taastumist ja vastupidavust ning kiirendama rohe- ja digiüleminekut, kui seda rakendatakse tulemuslikult, järgides samal ajal rangelt õigusriigi põhimõtet ja ELi vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist;

| M. | arvestades, et komisjoni hinnangul sisaldab Poola kava kohtusüsteemi sõltumatusega seotud vahe-eesmärke, et parandada investeerimiskliimat ning luua tingimusi taaste- ja vastupidavuskava mõjusaks rakendamiseks; arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames ei saa väljamakseid teha enne, kui on tõendatud nende vahe-eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni hinnangul sisaldab Poola kava kohtusüsteemi sõltumatusega seotud vahe-eesmärke, et parandada investeerimiskliimat ning luua tingimusi taaste- ja vastupidavuskava mõjusaks rakendamiseks; arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames ei saa väljamakseid teha enne, kui on tõendatud nende vahe-eesmärkide täitmine;

| N. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 13 lõike 1 kohaselt ei ole ükski pärast 31. detsembrit 2021 vastu võetud kava eelmaksete tegemiseks kõlblik; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 13 lõike 1 kohaselt ei ole ükski pärast 31. detsembrit 2021 vastu võetud kava eelmaksete tegemiseks kõlblik;

| 1. | väljendab sügavat muret komisjoni 1. juunil 2022 antud positiivse hinnangu pärast Poola poolt 3. mail 2021 esitatud riiklikule taaste- ja vastupidavuskavale, võttes arvesse ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste, sealhulgas õigusriigi põhimõtete ja kohtusüsteemi sõltumatuse praegust ja jätkuvat rikkumist riigis; kordab, et selliseid rikkumisi on nõuetekohaselt dokumenteeritud paljudes kohtuotsustes, ELi institutsioonide hinnangutes ja seisukohtades, sealhulgas parlamendi resolutsioonides ja käimasolevas ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohases menetluses, ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmine ning ELi õiguse ülimuslikkuse järgimine ei ole vaidlustatavad ja neid ei saa käsitada vahetuskaubana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks, et taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud tingimused ei näe ette kõigi ebaseaduslikult ameti täitmisest kõrvaldatud kohtunike viivitamatut ennistamist endistele ametikohtadele, ning nõuab tungivalt, et Poola valitsus kiirendaks tunduvalt nende endistele ametikohtadele ennistamise protsessi ning et komisjon jälgiks ja hõlbustaks seda protsessi; on seisukohal, et ametiülesannete täitmise peatamise otsuse kohtulik läbivaatamine võib toimuda kohtuniku ametis olles; taunib mõnede kohtunike vastu suunatud praeguseid tavasid – nad on viidud üle teise osakonda ja/või nad on olnud sunnitud naasmisel puhkusele minema või neid on mõjutanud sarnane taktika, millega rikutakse mitmesuguseid Poola ja Euroopa Kohtu otsuseid – ja mõistab need hukka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks taaste- ja vastupidavusrahastu raames Poola riikliku kava heaks ainult siis, kui Poola on täitnud täies ulatuses taaste- ja vastupidavusrahastu määruse, eriti selle artikli 22 nõudeid, eelkõige selleks, et kaitsta liidu finantshuve huvide konflikti ja pettuse eest, ning järginud kõiki Euroopa poolaasta riigipõhiseid soovitusi õigusriigi valdkonnas ja kui ta on rakendanud kõiki asjakohaseid Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; tuletab meelde, et vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinev koostöö liikmesriikide, Euroopa Liidu ja nende ametiasutuste vahel ei saa toimida, kui õigusriigi põhimõtete järgimises esineb puudusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtete ja ELi lepingu artikli 2 järgimine on rahastu vahendite kasutamise eeltingimus, et õigusriigi tingimuslikkuse mehhanism on taaste- ja vastupidavusrahastu suhtes täielikult kohaldatav ning et taaste- ja vastupidavusrahastust ei tohiks rahastada meetmeid, mis on ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ELi väärtustega vastuolus; tuletab meelde, et komisjon peab pidevalt väga hoolikalt jälgima taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisega seotud riske, mis kahjustavad ELi finantshuvisid, ning õigusriigi põhimõtete mis tahes rikkumisi või võimalikke rikkumisi ning võtma kooskõlas õigusriigi tingimuslikkuse määruse ning taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega viivitamata meetmeid juhtudel, kui ELi finantshuve võidakse kahjustada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et liidu finantshuvide kaitsmise, piisava kontrollisüsteemi loomise, kohtusüsteemi sõltumatuse ning pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamisega seotud vahe-eesmärgid ja sihid on eeltingimused ning need tuleb täita enne esimese maksetaotluse esitamist, ning tuletab meelde, et enne nende täitmist ei saa taaste- ja vastupidavusrahastu raames ühtegi makset teha; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on arvamusel, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames ei saa Poolale makseid teha enne, kui kõik asjakohased Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused on täielikult täidetud; rõhutab, et komisjon ja nõukogu on oma tegevuse eest Euroopa Parlamendi ees poliitiliselt vastutavad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni otsuse seada taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite vabastamise üheks peamiseks tingimuseks Poola kõrgeima kohtu ebaseadusliku distsiplinaarkolleegiumi sulgemise ja distsiplinaarülesannete üleandmise kõrgeima kohtu teisele kojale; nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks tugevat kontrollimehhanismi ja katseaega tagamaks, et uus koda vastaks enne mis tahes rahaliste vahendite eraldamist seaduse alusel moodustatud sõltumatu ja erapooletu kohtu kriteeriumidele, nagu nõutakse ELi lepingu artiklis 19; rõhutab vajadust pidada taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud ajakavast rangelt kinni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu määrus on Poola jaoks siduv ja Poola peab ikka veel maksma ühe miljoni euro suurust igapäevast karistusmakset, kuni ta lahendab kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumiga seotud otsuste probleemi; kutsub seetõttu komisjoni üles distsiplinaarsüsteemi reformi kontrollima, et tagada selle range kooskõla Euroopa Liidu Kohtu otsustega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et vahe-eesmärkides ei käsitleta ebaseadusliku konstitutsioonikohtu ja ebaseadusliku riikliku kohtute haldamise nõukojaga seotud küsimusi, mis kahjustavad riikliku kohtute haldamise nõukoja erapooletust ja sõltumatust; kutsub komisjoni üles algatama selles küsimuses viivitamata rikkumismenetluse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks, et eelkõige Euroopa Parlamendile ei ole komisjoni ja Poola ametiasutuste vaheliste läbirääkimiste kohta antud piisavalt teavet; ootab, et komisjon teavitaks parlamenti kiiresti ja korrapäraselt mis tahes asjaomasest arengust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab lisaks meelde, et õigusriigi põhimõtete järgimist ja ELi vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist tuleb pidevalt hinnata kogu taaste- ja vastupidavusrahastu elutsükli jooksul ning et vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldav täitmine ning nendega seotud maksed eeldavad, et vahe-eesmärkide ja sihtidega seotud meetmeid, mis on juba rahuldaval viisil täidetud, ei ole tagasi pööratud; rõhutab, et komisjon peab hoiduma rahaliste vahendite väljamaksmisest ja vajaduse korral need tagasi nõudma, kui sellised tingimused ei ole enam täidetud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peaks kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et tagada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimine ja liidu õiguse ülimuslikkus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk on suurendada ELi ja selle liikmesriikide, sealhulgas Poola taastumist ja vastupidavusvõimet; taunib asjaolu, et Poola valitsuse tegevuse tõttu ei ole taaste- ja vastupidavusrahastust rahastamine veel Poola inimeste ja piirkondadeni jõudnud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(2)  ELT C 129, 5.4.2019, lk 13.

(3)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 317.

(4)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 27.

(5)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 146.

(6)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 151.

(7)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 154.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0074.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0204.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/112

---

P9_TA(2022)0242

Parlamendi algatusõigus

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon parlamendi algatusõiguse kohta (2020/2132(INI))

(2022/C 493/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (1) (edaspidi „2010. aasta raamkokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (1) (edaspidi „2010. aasta raamkokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet kuupäevaga 13. aprill 2016 (2) (edaspidi „institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet kuupäevaga 13. aprill 2016 (2) (edaspidi „institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe“),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (3),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (4),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (7),

| — | võttes arvesse president Ursula von der Leyeni 16. juulil 2019. aastal esitatud poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile aastateks 2019–2024 pealkirjaga „Liit, mis seab kõrgemad sihid: minu tegevuskava Euroopa jaoks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Ursula von der Leyeni 16. juulil 2019. aastal esitatud poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile aastateks 2019–2024 pealkirjaga „Liit, mis seab kõrgemad sihid: minu tegevuskava Euroopa jaoks“,

| — | võttes arvesse parlamendi tellitud 2020. aasta juuli uuringut pealkirjaga „Euroopa Parlamendi algatusõigus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi tellitud 2020. aasta juuli uuringut pealkirjaga „Euroopa Parlamendi algatusõigus“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0142/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0142/2022),

| A. | arvestades, et ELi lepingu artiklis 15 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogu ei tohi toimida seadusandjana; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artiklis 15 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogu ei tohi toimida seadusandjana;

| B. | arvestades, et parlament on ainus ELi institutsioon, mille kodanikud on demokraatlikult ja otse valinud; arvestades, et erinevalt liikmesriikide põhiseaduslikust korrast ei ole parlamendil üldist otsest algatusõigust, mis ELi lepingu artikli 17 lõike 2 kohaselt on antud komisjonile, välja arvatud juhul, kui aluslepingutega on sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlament on ainus ELi institutsioon, mille kodanikud on demokraatlikult ja otse valinud; arvestades, et erinevalt liikmesriikide põhiseaduslikust korrast ei ole parlamendil üldist otsest algatusõigust, mis ELi lepingu artikli 17 lõike 2 kohaselt on antud komisjonile, välja arvatud juhul, kui aluslepingutega on sätestatud teisiti;

| C. | arvestades, et aluslepingutega antakse kaudne algatusõigus, kuna vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225 „Euroopa Parlament võib oma liikmete häälteenamusega taotleda, et komisjon esitaks asjakohased ettepanekud küsimuste kohta, mille puhul ta peab aluslepingute rakendamisel vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aluslepingutega antakse kaudne algatusõigus, kuna vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225 „Euroopa Parlament võib oma liikmete häälteenamusega taotleda, et komisjon esitaks asjakohased ettepanekud küsimuste kohta, mille puhul ta peab aluslepingute rakendamisel vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist“;

| D. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 225 sätestatakse ka, et „kui komisjon ettepanekut ei esita, teatab ta Parlamendile selle põhjustest“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 225 sätestatakse ka, et „kui komisjon ettepanekut ei esita, teatab ta Parlamendile selle põhjustest“;

| E. | arvestades, et parlamendi algatusraportid ja resolutsioonid on oluline vahend ELi poliitilise tegevuskava koostamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlamendi algatusraportid ja resolutsioonid on oluline vahend ELi poliitilise tegevuskava koostamisel;

| F. | arvestades, et komisjon on kohustatud 2010. aasta raamlepingu kohaselt andma aru kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate Parlamendi taotluste konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates asjaomase resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus; arvestades, et kui komisjon seda kohustust ei täida, võib see tähendada tegevusetust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 265; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon on kohustatud 2010. aasta raamlepingu kohaselt andma aru kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate Parlamendi taotluste konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates asjaomase resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus; arvestades, et kui komisjon seda kohustust ei täida, võib see tähendada tegevusetust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 265;

| G. | arvestades, et ainult ühte kolmandikku parlamendi seadusandliku ja muu kui seadusandliku algatuse menetlustest kuni 2019. aastani saab pidada edukaks ning et enamiku alates 2011. aastast heaks kiidetud seadusandlike algatusraportite puhul ei võtnud komisjon järelmeetmeid ega esitanud asjakohaseid ettepanekuid kuni 2019. aastani (8); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ainult ühte kolmandikku parlamendi seadusandliku ja muu kui seadusandliku algatuse menetlustest kuni 2019. aastani saab pidada edukaks ning et enamiku alates 2011. aastast heaks kiidetud seadusandlike algatusraportite puhul ei võtnud komisjon järelmeetmeid ega esitanud asjakohaseid ettepanekuid kuni 2019. aastani (8);

| H. | arvestades, et institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega on sätestatud, et komisjon peab vastu võtma konkreetse teatise selliste taotluste vastuseks kavandatavate järelmeetmete kohta ja et „kui komisjon otsustab ettepanekut mitte esitada“, esitab ta „asjakohasel juhul analüüsi võimalike alternatiivide kohta ning vastab kaasseadusandjate tõstatatud küsimustele Euroopa lisaväärtusega ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kuludega seotud analüüside kohta“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega on sätestatud, et komisjon peab vastu võtma konkreetse teatise selliste taotluste vastuseks kavandatavate järelmeetmete kohta ja et „kui komisjon otsustab ettepanekut mitte esitada“, esitab ta „asjakohasel juhul analüüsi võimalike alternatiivide kohta ning vastab kaasseadusandjate tõstatatud küsimustele Euroopa lisaväärtusega ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kuludega seotud analüüside kohta“;

| I. | arvestades, et aluslepingud annavad parlamendile otsesed algatusõigused enda koosseisu käsitleva otsuse tegemisel, liikmete valimisel, seoses parlamendi põhikirja, Euroopa Ombudsmani põhikirja ja parlamendi uurimisõigusega, mille suhtes kohaldatakse erimenetlust, ning õigusriigi järgimise ja aluslepingute läbivaatamisega seotud menetluste algatamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aluslepingud annavad parlamendile otsesed algatusõigused enda koosseisu käsitleva otsuse tegemisel, liikmete valimisel, seoses parlamendi põhikirja, Euroopa Ombudsmani põhikirja ja parlamendi uurimisõigusega, mille suhtes kohaldatakse erimenetlust, ning õigusriigi järgimise ja aluslepingute läbivaatamisega seotud menetluste algatamisel;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi otsesed algatusõigused ei ole kaugeltki piisavad selleks, et parlament saaks esindada kodanike, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite häält Euroopa institutsioonides, jättes tegelikult komisjonile seadusandliku algatuse teostamise monopoli; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi otsesed algatusõigused ei ole kaugeltki piisavad selleks, et parlament saaks esindada kodanike, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite häält Euroopa institutsioonides, jättes tegelikult komisjonile seadusandliku algatuse teostamise monopoli;

| K. | arvestades, et parlamendi silmapaistvam roll liidu tegevuskava koostamisel, tugevdades parlamendi algatusõigust, nõuab ka seadusandliku tavamenetluse laiendamist teistele poliitikavaldkondadele ja institutsioonidevahelise koostöö tugevdamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlamendi silmapaistvam roll liidu tegevuskava koostamisel, tugevdades parlamendi algatusõigust, nõuab ka seadusandliku tavamenetluse laiendamist teistele poliitikavaldkondadele ja institutsioonidevahelise koostöö tugevdamist;

| L. | arvestades, et parlament esitas eriti ambitsioonika seadusandliku algatuse ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomiseks (mis võeti vastu 2016. aasta oktoobris (9) ja 2020. aasta oktoobris (10)), kutsudes komisjoni ja nõukogu üles alustama parlamendiga läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 295; arvestades, et õigusriik on üks valdkondi, kus võiks arendada parlamendi algatusõigust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlament esitas eriti ambitsioonika seadusandliku algatuse ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomiseks (mis võeti vastu 2016. aasta oktoobris (9) ja 2020. aasta oktoobris (10)), kutsudes komisjoni ja nõukogu üles alustama parlamendiga läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 295; arvestades, et õigusriik on üks valdkondi, kus võiks arendada parlamendi algatusõigust;

| M. | arvestades, et parlamendile otsese algatusõiguse andmine tasakaalustaks liidu õigusloomeprotsessi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlamendile otsese algatusõiguse andmine tasakaalustaks liidu õigusloomeprotsessi;

| N. | arvestades, et empiirilistest tõenditest ilmneb, et parlamendi algatuste edukus sõltub suuresti nõukogu otsustusprotsessist (kvalifitseeritud häälteenamus või ühehäälne otsus) (11); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et empiirilistest tõenditest ilmneb, et parlamendi algatuste edukus sõltub suuresti nõukogu otsustusprotsessist (kvalifitseeritud häälteenamus või ühehäälne otsus) (11);

| O. | arvestades, et parlament tuletas oma resolutsioonis Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta meelde, et „aluslepingute võimaliku tulevase läbivaatamise korral võiks anda seadusandliku algatuse tegemise õiguse ka Euroopa Parlamendile kui ELi kodanike otsesele esindusele“; arvestades, et Euroopa tuleviku konverents on olnud muu hulgas ajalooline võimalus edendada kodanike osalusel Euroopa demokraatia ja aluslepingute reformi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parlament tuletas oma resolutsioonis Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta meelde, et „aluslepingute võimaliku tulevase läbivaatamise korral võiks anda seadusandliku algatuse tegemise õiguse ka Euroopa Parlamendile kui ELi kodanike otsesele esindusele“; arvestades, et Euroopa tuleviku konverents on olnud muu hulgas ajalooline võimalus edendada kodanike osalusel Euroopa demokraatia ja aluslepingute reformi;

| P. | arvestades, et Euroopa demokraatia teema oli Euroopa tuleviku konverentsi digiplatvormil üks neist, millesse kodanikud kõige rohkem panustasid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa demokraatia teema oli Euroopa tuleviku konverentsi digiplatvormil üks neist, millesse kodanikud kõige rohkem panustasid;

| Q. | arvestades, et parlament tegi oma resolutsioonis võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses ettepaneku, et „vastavalt paljudes liikmesriikides levinud tavale tuleks ELi mõlemale seadusandlikule kojale – nõukogule ja eriti Euroopa Parlamendile kui ainsale kodanike poolt otse valitud institutsioonile – anda seadusandlik algatusõigus, ilma et see piiraks komisjoni põhilist seadusandlikku eelisõigust“; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlament tegi oma resolutsioonis võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses ettepaneku, et „vastavalt paljudes liikmesriikides levinud tavale tuleks ELi mõlemale seadusandlikule kojale – nõukogule ja eriti Euroopa Parlamendile kui ainsale kodanike poolt otse valitud institutsioonile – anda seadusandlik algatusõigus, ilma et see piiraks komisjoni põhilist seadusandlikku eelisõigust“;

| R. | arvestades, et parlamendi kodukorras on kindlaks määratud ELi toimimise lepingu artikli 225 kohased resolutsioonide koostamise ja vastuvõtmise nõuded; arvestades, et praktikas tehakse vahet omaalgatusliku menetluse ja seadusandliku algatuse menetluse alastel raportitel; arvestades, et 2010. aasta raamkokkuleppes ja institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sellist vahet ei tehta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et parlamendi kodukorras on kindlaks määratud ELi toimimise lepingu artikli 225 kohased resolutsioonide koostamise ja vastuvõtmise nõuded; arvestades, et praktikas tehakse vahet omaalgatusliku menetluse ja seadusandliku algatuse menetluse alastel raportitel; arvestades, et 2010. aasta raamkokkuleppes ja institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sellist vahet ei tehta;

Aluslepingutega sätestatud parlamendi otsene algatusõigus (otsesed algatusõigused)

| 1. | rõhutab ja peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on ainus otse valitav ELi institutsioon, ei ole tal üldist otsest algatusõigust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Lissaboni lepinguga antakse parlamendile otsene algatusõigus, tunnustades tema kui ainsa otse valitava ELi institutsiooni pädevust organiseeruda, selle kontrollifunktsiooni ja demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et institutsioonilises ülesehituses, kus parlamendil ei ole veel üldist otsest algatusõigust, on parlamendi algatatud erimenetlustel eriline põhiseaduslik väärikus ja ülimuslikkus seaduslike tavamenetluste suhtes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et parlament on viimase 20 aasta jooksul järjekindlalt selliseid eri seadusandlikke õigusi kasutanud, kuigi need ei ole piisavad; avaldab kahetsust, et neid eri seadusandlikke menetlusi on liiga harva edukalt kasutatud, kuna komisjoni ja nõukoguga ei suudeta jõuda kokkuleppele (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Euroopa Parlament kasutas oma algatusõigust, algatades ELi lepingu artikli 7 kohase õigusriigi tugevdamise menetluse; mõistab hukka asjaolu, et nõukogu ei ole võtnud järelmeetmeid seoses selle menetlusega ega parlamendi korduvate üleskutsetega tegutseda, ning juhib tähelepanu sellele, et nõukogu suutmatus kasutada tulemuslikult ELi lepingu artiklit 7 õõnestab jätkuvalt Euroopa ühiste väärtuste terviklikkust, vastastikust usaldust ja liidu kui terviku usaldusväärsust; peab oluliseks tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (13), täielik ja viivitamatu rakendamine, austades samal ajal Euroopa Parlamendi rolli kaasseadusandjana; on seisukohal, et liidul puudub endiselt struktuurne valmisolek, et võidelda demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste vastu suunatud tagasilöökidega ning nende rikkumistega liikmesriikides; usub, et vastavate probleemide halvenemine eri liikmesriikides on näidanud vajadust tõelise institutsioonidevahelise koostöö järele; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et ei reageeritud nõuetekohaselt parlamendi algatusele luua ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanism, ning kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada parlamendiga viivitamata läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma põhjendatud ettepanekut ilmse ohu kohta, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi; väljendab uuesti oma sügavat muret asjaolu pärast, et kuulamiste standardmenetlused ei taga ühelt poolt parlamendi ning teiselt poolt komisjoni ja ühe kolmandiku liikmesriikide võrdset kohtlemist, kui esitletakse põhjendatud ettepanekut, ja seoses teabele juurdepääsuga; väljendab kahetsust selle üle, et kuulamised ei ole seni kaasa toonud märkimisväärseid edusamme ELi väärtuste olulise rikkumise ilmse ohu käsitlemisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | avaldab kahetsust, et kolm liikmesriiki ei ole 2018. aastal vastu võetud Euroopa Liidu muudetud valimisseadust veel ratifitseerinud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | avaldab ka kahetsust, et nõukogu on senini keeldunud parlamendiga viimase uurimisõiguse küsimuses läbirääkimisi pidamast, olgugi et see on vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 226, samuti lojaalse koostöö põhimõttega ja vaatamata asjaomasele kohustusele jätab aluslepingu sätte rakendamata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiidab heaks parlamendi algatusel uue Euroopa Ombudsmani põhikirja vastuvõtmise, millega tagatakse selle põhikirja kooskõla Lissaboni lepinguga; |
| --- | --- |

9.

Nõukogu ja Euroopa Ülemkogu aluslepingutega kehtestatud algatusõigused

| 10. | peab kahetsusväärseks, et majandus- ja rahapoliitika valdkonnas sätestatakse ELi toimimise lepingu artiklis 121 üksnes Euroopa Parlamendi teavitamine; märgib samuti, et nõukogu on kasutanud ELi toimimise lepingu artiklit 121 de facto algatusõigusena selles valdkonnas, ning nõuab, et parlamendile kui ainsale kodanike häält esindavale ELi institutsioonile antaks rohkem vastutust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab ka, et Euroopa Ülemkogu on kasutanud vabaduse, turvalisuse ja õiguse vallas ELi toimimise lepingu artiklit 68 de facto algatusõigusena; rõhutab asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei ole kaasseadusandja ning et Euroopa Ülemkogu poolt selle valdkonna mitmeaastaste rakenduskavade vastuvõtmine ilma Euroopa Parlamendi või komisjoniga konsulteerimise kohustuseta tuleks läbi vaadata ja võtta arvesse selle poliitika eriti tõsist mõju kodanike põhiõigustele; palub, et parlamendile ja nõukogule antaks tulevikus aluslepingute läbivaatamisel see pädevus võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 76 kohaselt on nõukogul ühe neljandiku liikmesriikide kaudu algatusõigus, mis langeb kokku komisjoni omaga halduskoostöö ning kriminaalasjades politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et need arengud on osa laiemast suundumusest, et nõukogu, Euroopa Ülemkogu ja komisjoni vaheline tasakaalustamatus kõigi poliitikavaldkondade otsustuspädevuse osas suureneb erineval määral; rõhutab, et see tava õõnestab aluslepingutega kehtestatud ELi institutsioonilist struktuuri; on veendunud, et tasakaal tuleb taastada demokraatliku legitiimsuse kasuks parlamendi samaväärsete õiguste kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib ELi toimimise lepingu artikliga 241 sätestatud nõukogu kaudse algatusõiguse kasutamise osas murega tähelepanu vähesele läbipaistvusele; kutsub nõukogu üles avaldama kasutajasõbralikul viisil ja kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes kõik need taotlused, mis on esitatud seda õiguslikku alust kasutades, ning nõuab tungivalt, et nõukogu tagaks kõigis oma õigusaktides võimalikult suure läbipaistvuse (14) ja järgiks täielikult dokumentidele juurdepääsu käsitlevaid ELi norme; |
| --- | --- |

14.

Aluslepingutega sätestatud parlamendi kaudne algatusõigus

| 15. | tuletab meelde, et parlamendil on alates Maastrichti lepingu sõlmimisest selle ainulaadset demokraatlikku õiguspärasust silmas pidades õigus paluda komisjonil esitada seadusandlikke ettepanekuid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 225 peavad taotlused jääma liidu pädevuse raamesse ja et praegu komisjon on ainult kohustatud parlamendile teatama, miks ettepanekut ei esitata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et parlament ja komisjon leppisid 2010. aasta raamkokkuleppega kokku selle õiguse laiendamises; märgib, et komisjon võttis endale kohustuse oma parlamendi nõudel võetud järelmeetmetest kolme kuu jooksul teatada ning esitada seadusandlik ettepanek, kui kolleegium nii otsustab; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et on saabunud aeg näidata üles ambitsioonikamat poliitilist tahet ning nõuab seetõttu, et kaalutaks 2010. aasta raamkokkuleppe läbivaatamist eesmärgiga tagada parlamendile tugevamad algatusõigused; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks, et kuni 2019. aastani oli komisjon ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel vastu võetud parlamendi seadusandlike algatusraportite järelmeetmena esitanud seadusandlikke ettepanekuid ainult vähestel juhtudel, kui parlament on seda nõudnud (15); avaldab ka kahetsust, et komisjoni parlamendi taotlustele vastamiseks ja seadusandlike ettepanekute esitamiseks sätestatud tähtaegadest ei peetud enamikul juhtudest kinni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et komisjoni ainus kohustus teavitada parlamenti põhjustest, miks ta ei võta parlamendi koosseisu häälteenamusega vastu võetud INLi järelmeetmeid, on liiga nõrk, ning väljendab seetõttu kõige karmimalt heameelt komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni toetuse üle parlamendi algatusõigusele ja võetud kohustuse üle vastata alati seadusandliku aktiga ELi toimimise lepingu artikli 225 kohastele parlamendi nõudmistele, järgides täielikult proportsionaalsuse, subsidiaarsuse ja parema õigusloome põhimõtteid; ootab, et komisjon täidaks seda õigusakti algatamise kohustust pärast seda, kui parlament on vastu võtnud taotluse, mille on vastu võtnud liikmete enamus INLis; on seisukohal, et seda kohustust tuleks suurendada ja Euroopa Parlamendi volitusi mõjutada ELi tegevuskava tuleks tugevdada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiidab volinike kolleegiumi praegust koosseisu kõigile parlamendi taotlustele peale ühe (16) õigeaegselt (17) vastamise eest; toob ka esile, et ainult ühel juhul ei järgnenud taotlusele seadusandlik ettepanek; on arvamusel, et see näitab, et loodud on institutsiooniline pretsedent, ja ootab komisjonilt viimase kõigile taotlustele vastamise lubadusest kinnipidamise jätkamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et parlamendi algatusõiguse üle peetav arutelu peab käima käsikäes ulatuslikuma aruteluga poliitilise algatuse üle ELi otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb ettepaneku parandada Euroopa kodanikualgatuste järelmeetmeid ja rõhutab, et kui komisjon ei ole oma kavatsusi ettenähtud tähtaja jooksul avaldanud või on teatises märkinud, et ta ei kavatse võtta meetmeid seoses Euroopa kodanikualgatusega, mis vastab menetlusnõuetele ja on kooskõlas aluslepingutega, eelkõige ELi lepingu artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega, võib Euroopa Parlament otsustada esitada kodanikualgatuse järelmeetmena seadusandliku algatuse menetlus; |
| --- | --- |

23.

Parlamendi algatusõigus(t)e tulevik

| 24. | on sügavalt veendunud, et üldine ja otsene algatusõigus tugevdaks veelgi liidu demokraatlikku legitiimsust, võimestaks liidu kodanikke ning kajastaks aja jooksul liidu ja selle institutsioonide pädevuste arengut tugevama Euroopa demokraatia suunas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et parlamendile kui ainsale otse valitavale ELi institutsioonile tuleks anda õigus esitada õigusakti ettepanekuid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on kindlalt veendunud, et aluslepingud tuleks läbi vaadata nii, et Euroopa Parlamendile kui ainsale otse valitavale ELi institutsioonile ja seega institutsioonile, kes esindab kodanike häält ELi otsustusprotsessis, antakse üldine ja otsene õigus teha seadusandlikke algatusi; rõhutab, et Euroopa Parlament peaks sellise seadusandliku algatuse õiguse kehtestamiseks algatama ELi lepingu artikli 48 kohase menetluse; on seisukohal, et parlamendi selline algatusõigus peaks kehtima vähemalt nendes poliitikavaldkondades, kus parlament on kaasseadusandjana volitatud õigusakte vastu võtma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et Euroopa tuleviku konverents oli enneolematu võimalus tegeleda praeguste puudustega ja anda Euroopa demokraatiale uut hoogu, ning soovitab tungivalt järgida konverentsil osalejate soovitust kaaluda parlamendi tõelist algatusõigust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kordab nende küsimuste erilist ja tugevdatud põhiseaduslikku väärikust, mille suhtes parlamendil on praegu algatusõigus, ning on seetõttu seisukohal, et sellist ainuõigust tuleks laiendada küsimustele, mille puhul liidu demokraatlik õiguspärasus ja suveräänsus on eriti olulised; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et parlamendi praegused algatusõigused hõlmavad erinevaid seadusandlikke erimenetlusi, nagu parlamendi koosseisu, parlamendiliikmete valimist ja põhimäärust käsitlevad määrused, Euroopa Ombudsmani põhikiri ja parlamendi uurimisõigus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on arvamusel, et need menetlused on aluslepingutega väga vähesel määral reguleeritud, ja nõuab kolme ainult sellele küsimusele pühendunud institutsiooni vahel uut institutsioonidevahelist kokkulepet, milles arvestataks täielikult selle erilise põhiseadusliku väärikusega ja mis suurendab Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust; on seisukohal, et selles uues institutsioonidevahelises kokkuleppes võiks kaaluda meetmeid, et vältida toimikute institutsioonilist blokeerimist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on arvamusel, et parlamendi sisereeglid peaksid nende seadusandlike menetluste erilist iseloomu paremini kajastama; soovitab eelkõige, et juhul, kui õigusakti parlamendis vastu võtmiseks on vaja nõukogu heakskiitu või nõusolekut, peaks parlament õigusakti ettepaneku hääletamise järel alustama vastavate institutsioonidega konsulteerimismenetlust; on ka arvamusel, et parlament peaks neid menetlusi soodustama, et neid esitatud õigusaktide ettepanekuid pärast vastavat konsulteerimist muuta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on veendunud, et seadusandliku tavamenetluse laiendamist ja seadusandliku tavamenetluse määratlemist, mille puhul parlamendil on algatusõigus, tuleks käsitleda täiendavate protsessidena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on arvamusel, et parlamendi otsese algatusõiguse tunnustamine ei välistaks komisjoni võimalust säilitada näiteks eelarve osas samaaegne õigus või monopoolne algatusõigus; võib ka ette näha, et nõukogul oleks rangelt määratletud valdkondades otsene algatusõigus; kutsub kolme institutsiooni üles mõtlema sellele, kuidas samaaegsed algatusõigused saaks mõjusalt koos eksisteerida ja kuidas neid saaks praktikas rakendada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kohustub täielikult kasutama, arendama ja veelgi tugevdama parlamendi kaudse algatusõiguse potentsiaali, mis on sätestatud aluslepingutes ja mida on edasi arendatud institutsioonidevaheliste kokkulepete ning komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni lubaduse kaudu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on arvamusel, et institutsioonidevahelisel parema õigusloome kokkuleppel on oluline roll lojaalse ja läbipaistva koostöö tagamisel kogu õigusloometsükli jooksul ning see võimaldab eri institutsioonide seisukohtadest vastastikku paremini aru saada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab 2010. aasta raamkokkuleppe toimimise ühist hindamist ja vajadust sihipärase läbivaatamise järele, et tagada Euroopa Parlamendi kaudse algatusõigusega seotud sätete ja tähtaegade tulemuslik järgimine; kutsub nõukogu ja komisjoni samuti üles hindama koos parlamendiga, millises ulatuses tuleks institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe läbi vaadata, et kõrvaldada võimalikud takistused, mis ei lase parlamendil kasutada oma seadusandlike algatuste tegemise volitusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab asjakohaseks vaadata läbi oma sisereeglid, korrad ja nõuded, kaasa arvatud ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel seadusandlike algatuste alaste raportite koostamise kohta, et tagada ettepanekute fokusseeritus ning põhjendatus; soovitab lihtsustada Euroopa Parlamendi kodukorras sätestatud menetlusi resolutsioonide koostamiseks ja vastuvõtmiseks ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel, tagamaks, et kõiki komisjonile esitatud seadusandliku algatuse taotlusi võetakse nõuetekohaselt arvesse ja alati järgitakse institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, olenemata taotlust sisaldavast parlamendi resolutsioonist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kohustub eelistama neid instrumente kui peamist vahendit, mille abil taotleda komisjonilt seadusandlike ettepanekute esitamist; osutab selles küsimuses vajadusele vastata komisjoni taotlustele üksi ning tagada, et seadusandlike algatuste alaste raportite sisu kattub kokkulepitud aruande temaatikaga; rõhutab, et fokusseeritud ja hästi põhjendatud raportite vastuvõtmine ELi toimimise lepingu artikli 225 kohaselt parlamendis eeldab seda, et on tagatud vajalik tehniline ja haldussuutlikkus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab terve seadusandliku algatuse raporti elutsükli vältel komisjoniga tiheda koostöö tegemise tähtsust, et tagada võimalikult tulemuslik, läbipaistev ja kaasav protsess; rõhutab selles osas komisjonide esimeeste konverentsi ja Euroopa Parlamendi esimeeste konverentsi rolle; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et Euroopa Parlament austab täielikult institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, milles rõhutatakse vajadust eelneva Euroopa lisaväärtuse analüüsi ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude hindamise järele, ning et parlamendil on olemas struktuur mõjuhinnangute läbiviimiseks, niivõrd kui see on võimalik, enne kui ta esitab seadusandliku algatuse aruande, et tõhustada institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ette nähtud Euroopa lisaväärtuse hindamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | usub, et komisjon peaks vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225 parlamendi seadusandlike ettepanekute taotlustega seotud järelmeetmete raames subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtete hindamisel arvestama parlamendi koostatud Euroopa lisaväärtust ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid puudutavate analüüsidega; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on juba institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe kohaselt kohustatud vastama kõigile kaasseadusandjate tõstatatud küsimustele selliste analüüside kohta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | usub ka, et komisjon peaks selgelt siduma parlamendi ettepaneku alusel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 225 vastu võetud ettepanekute projektid asjaomaste seadusandliku algatuse menetluse raportitega, tagades selge nn seadusandliku mõju jalajälje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kohustub edendama paremat koordineerimist Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, võttes ELi toimimise lepingu artikli 225 raames nõuetekohaselt arvesse nende arvamusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kordab, et juurdepääsetavus, eetika ja läbipaistvus on äärmiselt olulised ning peavad suunama kõigi ELi institutsioonide tegevusi; nõuab, et kogu asjakohane teave seadusandlike algatusraportite kohta, näiteks sisemised menetlusetapid või komisjoni järelmeetmed, tehtaks internetis hõlpsasti kättesaadavaks kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab õigusaktide ettevalmistamise faasi tähtsust ja tuletab meelde parlamendi institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ja 2010. aasta raamlepingus toodud parlamendi rolli; nõuab vastavalt institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatule ühise seadusandliku andmebaasi loomisel tehtava töö kiirendamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise tähtsust seoses ELi demokraatliku legitiimsusega; kutsub kõiki ELi institutsioone üles neid sisuliselt kaasama otsustusprotsessi poliitikatsükli kõikides etappides; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(2)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(3)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 215.

(4)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 201.

(5)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 90.

(6)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 71.

(7)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 6.

(8)  Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna uuring „The European Parliament’s right of initiative“ (Euroopa Parlamendi algatusõigus), Brüssel, 2020, lk 55 ja 57.

(9)  25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (ELT C 215, 19.6.2018, lk 162).

(10)  7. oktoobri 2020. aasta resolutsioon ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta, (ELT C 395, 29.9.2021, lk 2).

(11)  Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna uuring „The European Parliament’s right of initiative“ (Euroopa Parlamendi algatusõigus), Brüssel, 2020, lk 12.

(12)  Sama, lk 34–35.

(13)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(14)  17. jaanuari 2019. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise OI/2/2017 kohta, mis käsitleb õigusloomeprotsessi läbipaistvust nõukogu ettevalmistavates organites (ELT C 411, 27.11.2020, lk 149).

(15)  Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna uuring „The European Parliament’s right of initiative“ (Euroopa Parlamendi algatusõigus), Brüssel, 2020, lk 54.

(16)  Komisjoni vastus Euroopa Parlamendi 13. mai 2020. aasta resolutsioonile soovitustega komisjonile pealkirjaga „Mitmeaastase finantsraamistikuga seotud hädaolukorra kava kehtestamine, et luua turvavõrk ELi programmidest toetuse saajate kaitsmiseks“ (ELT C 323, 11.8.2021, lk 2).

(17)  Komisjoni vastused Euroopa Parlamendi järgmistele resolutsioonidele:

| — | 8. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digitaalne rahandus: krüptovaradega seotud uued ohud ning õigusliku reguleerimise ja järelevalve alased ülesanded, mis puudutavad finantsteenuseid, finantseerimisasutusi ja finantsturge“ (ELT C 395, 29.9.2021, lk 72); |
| --- | --- |

—

8. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digitaalne rahandus: krüptovaradega seotud uued ohud ning õigusliku reguleerimise ja järelevalve alased ülesanded, mis puudutavad finantsteenuseid, finantseerimisasutusi ja finantsturge“ (ELT C 395, 29.9.2021, lk 72);

| — | 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (ELT C 404, 6.10.2021, lk 175); |
| --- | --- |

—

22. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (ELT C 404, 6.10.2021, lk 175);

| — | 20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digiteenuste akt ning kaubandus- ja tsiviilõiguse normide kohandamine veebis tegutsevatele äriüksustele“ (ELT C 404, 6.10.2021, lk 31); |
| --- | --- |

—

20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digiteenuste akt ning kaubandus- ja tsiviilõiguse normide kohandamine veebis tegutsevatele äriüksustele“ (ELT C 404, 6.10.2021, lk 31);

| — | 20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digiteenuste õigusakt: siseturu toimimise täiustamine“ (ELT C 404, 6.10.2021, lk 2); |
| --- | --- |

—

20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile pealkirjaga „Digiteenuste õigusakt: siseturu toimimise täiustamine“ (ELT C 404, 6.10.2021, lk 2);

| — | 20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile tehisintellekti, robootika ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (ELT C 404, 6.10.2021, lk 63); |
| --- | --- |

—

20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile tehisintellekti, robootika ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (ELT C 404, 6.10.2021, lk 63);

| — | 20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (ELT C 404, 6.10.2021, lk 107); |
| --- | --- |

—

20. oktoobri 2020. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (ELT C 404, 6.10.2021, lk 107);

| — | 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (ELT C 456, 10.11.2021, lk 161). |
| --- | --- |

—

21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (ELT C 456, 10.11.2021, lk 161).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/120 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/120

---

P9_TA(2022)0243

Ülemaailmne oht abordiõigusele – abordi võimalik keelustamine USA Ülemkohtu poolt

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt (2022/2665(RSP))

(2022/C 493/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1965. aasta rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1965. aasta rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2015. aastal kokku lepitud ÜRO kestliku arengu eesmärke ning eelkõige 1., 3. ja 5. eesmärki vaesuse kaotamise, hea tervise ja heaolu ning soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal kokku lepitud ÜRO kestliku arengu eesmärke ning eelkõige 1., 3. ja 5. eesmärki vaesuse kaotamise, hea tervise ja heaolu ning soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse 1995. aasta Pekingi tegevusprogrammi ja selle läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta Pekingi tegevusprogrammi ja selle läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse 1994. aastal Kairos toimunud rahvastiku ja arengu rahvusvahelist konverentsi (ICPD) ning selle tegevusprogrammi ja läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal Kairos toimunud rahvastiku ja arengu rahvusvahelist konverentsi (ICPD) ning selle tegevusprogrammi ja läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse 2019. aasta Nairobi tippkohtumist ICPD+25 lubaduste kiirema täitmise kohta ning sidusrühmade kohustusi seoses seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta Nairobi tippkohtumist ICPD+25 lubaduste kiirema täitmise kohta ning sidusrühmade kohustusi seoses seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2020. aasta teabeseeriat seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2020. aasta teabeseeriat seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta,

| — | võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2015. aasta suuniseid „Safe abortion: technical and policy guidance for health systems“ (Ohutu abort: tehnilised ja poliitilised suunised tervishoiusüsteemidele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2015. aasta suuniseid „Safe abortion: technical and policy guidance for health systems“ (Ohutu abort: tehnilised ja poliitilised suunised tervishoiusüsteemidele),

| — | võttes arvesse WHO 8. märtsi 2022. aasta suuniseid „Abortion care guideline“ (Abordi suunised), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 8. märtsi 2022. aasta suuniseid „Abortion care guideline“ (Abordi suunised),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 14. septembri 2021. aasta avaldust „UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity“ (ÜRO eksperdid mõistavad hukka edasised rünnakud ohutu abordi õiguse vastu ja ülemkohtu kaasosaluse), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 14. septembri 2021. aasta avaldust „UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity“ (ÜRO eksperdid mõistavad hukka edasised rünnakud ohutu abordi õiguse vastu ja ülemkohtu kaasosaluse),

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) 2022. aasta märtsi aruannet maailma rahvastiku olukorra kohta „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) 2022. aasta märtsi aruannet maailma rahvastiku olukorra kohta „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy“,

| — | võttes arvesse Pew Research Centeri 6. mai 2022. aasta aruannet „America’s Abortion Quandary“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pew Research Centeri 6. mai 2022. aasta aruannet „America’s Abortion Quandary“,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide põhiseadust,

| — | võttes arvesse kohtuasja Roe vs. Wade, 410 US. 113 (1973), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtuasja Roe vs. Wade, 410 US. 113 (1973),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu enamuse arvamuse eelnõu nr 19–1392 (1), mille on koostanud kohtunik Samuel Alito: Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, et al. vs. Jackson Women’s Health Organization, et al. jt, veebruaris 2022 ja mis lekitati ajakirjandusele 2022. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu enamuse arvamuse eelnõu nr 19–1392 (1), mille on koostanud kohtunik Samuel Alito: Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, et al. vs. Jackson Women’s Health Organization, et al. jt, veebruaris 2022 ja mis lekitati ajakirjandusele 2022. aasta mais,

| — | võttes arvesse Texase osariigi senati 8. seadust (SB 8) ja sellega seotud 2021. aasta septembri seaduseelnõu 1515 (HB 1515) „Relating to abortion, including abortions after detection of an unborn child’s heartbeat; authorizing a private civil right of action“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Texase osariigi senati 8. seadust (SB 8) ja sellega seotud 2021. aasta septembri seaduseelnõu 1515 (HB 1515) „Relating to abortion, including abortions after detection of an unborn child’s heartbeat; authorizing a private civil right of action“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2014. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2014. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2,

| — | võttes arvesse 2009. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni USA Texase osariigi aborti käsitleva seaduse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni USA Texase osariigi aborti käsitleva seaduse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (3),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Poola de facto abordikeelu esimese aastapäeva kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Poola de facto abordikeelu esimese aastapäeva kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (5),

| — | võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses aastatel 2021–2025 (GAP III), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses aastatel 2021–2025 (GAP III),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (6),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et WHO andmetel on abort terviklike tervishoiuteenuste oluline osa ja ligikaudu 45 % kõigist abortidest on ohtlikud ning 97 % neist toimub arengumaades (8); arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi andmetel (9) esineb igal aastal hinnanguliselt 121 miljonit soovimatut rasedust, millest üle 60 % lõpeb abordiga; arvestades, et viimastel aastatel on seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja naiste iseseisvuse vastastel olnud siseriiklikule õigusele ja poliitikale märkimisväärne mõju ning ülemaailmsel tasandil, sealhulgas mitmes liikmesriigis, on tehtud tagurlikke algatusi; arvestades, et paremäärmusluse tõus aitab samuti kaasa naiste abordiõiguse vähenemisele, mis avaldub kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WHO andmetel on abort terviklike tervishoiuteenuste oluline osa ja ligikaudu 45 % kõigist abortidest on ohtlikud ning 97 % neist toimub arengumaades (8); arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi andmetel (9) esineb igal aastal hinnanguliselt 121 miljonit soovimatut rasedust, millest üle 60 % lõpeb abordiga; arvestades, et viimastel aastatel on seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja naiste iseseisvuse vastastel olnud siseriiklikule õigusele ja poliitikale märkimisväärne mõju ning ülemaailmsel tasandil, sealhulgas mitmes liikmesriigis, on tehtud tagurlikke algatusi; arvestades, et paremäärmusluse tõus aitab samuti kaasa naiste abordiõiguse vähenemisele, mis avaldub kogu maailmas;

| B. | arvestades, et naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee on täheldanud, et aborditeenuste kriminaliseerimisel ei ole hoiatavat mõju; arvestades, et nagu märkis ÜRO naiste ja tütarlaste diskrimineerimise vastane töörühm, kui abort on kriminaliseeritud ja selle kättesaadavus on seadusega piiratud, ei ole raseduse ohutu katkestamine kõigile naistele nende sotsiaal-majandusliku olukorra tõttu võimalik ning seega muutub see sotsiaal-majanduslike eelistega naiste privileegiks, samas kui piiratud ressurssidega naised on sunnitud tegema ohtlikke ja salajasi aborte, mis seavad ohtu nende elu ja tervise; arvestades, et WHO andmetel on ohtlike abortide osakaal väga piiravate abordiseadustega riikides märkimisväärselt suurem kui riikides, kus kehtivad vähem piiravad seadused (10); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee on täheldanud, et aborditeenuste kriminaliseerimisel ei ole hoiatavat mõju; arvestades, et nagu märkis ÜRO naiste ja tütarlaste diskrimineerimise vastane töörühm, kui abort on kriminaliseeritud ja selle kättesaadavus on seadusega piiratud, ei ole raseduse ohutu katkestamine kõigile naistele nende sotsiaal-majandusliku olukorra tõttu võimalik ning seega muutub see sotsiaal-majanduslike eelistega naiste privileegiks, samas kui piiratud ressurssidega naised on sunnitud tegema ohtlikke ja salajasi aborte, mis seavad ohtu nende elu ja tervise; arvestades, et WHO andmetel on ohtlike abortide osakaal väga piiravate abordiseadustega riikides märkimisväärselt suurem kui riikides, kus kehtivad vähem piiravad seadused (10);

| C. | arvestades, et ohtlik abort on emade surma ja haigestumise peamine, kuid välditav põhjus; arvestades, et ohutu ja seadusliku abordi kättesaamatus on kriitilise tähtsusega rahvatervise ja inimõiguste küsimus; arvestades, et abordi keelustamine, mis sunnib naisi kasutama ohtlikke ja salajasi abordivõimalusi, toob kaasa emade suurema suremuse ja haigestumuse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ohtlik abort on emade surma ja haigestumise peamine, kuid välditav põhjus; arvestades, et ohutu ja seadusliku abordi kättesaamatus on kriitilise tähtsusega rahvatervise ja inimõiguste küsimus; arvestades, et abordi keelustamine, mis sunnib naisi kasutama ohtlikke ja salajasi abordivõimalusi, toob kaasa emade suurema suremuse ja haigestumuse;

| D. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide Ülemkohus lõi pretsedendi pöördelise tähtsusega kohtuasjas Roe vs. Wade (1973), mida hiljem kinnitati kohtuotsuses Planned Parenthood vs. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health vs. Hellerstedt (2016), tagades USAs põhiseadusliku õiguse varajases järgus raseduse seaduslikule katkestamisele; arvestades, et hiljuti lekkinud ülemkohtu enamuse arvamuse eelnõu, mille koostas kohtunik Samuel Alito kohtuasjas Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health vs. Jackson Women’s Health Organization, tühistaks otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade ja kahjustaks põhiseaduslikke õigusi USAs; arvestades, et ülemkohtult oodatakse lõpliku otsuse tegemist enne 2022. aasta juuni lõppu; arvestades, et lekkinud arvamuse eelnõu kujutab endast abordiõigustega seoses kõige kahjulikumat otsust, mille ülemkohus saaks teha, võimaldades osariikidel keelustada abordi raseduse mis tahes etapis ja avades võimaluse abordi täielikuks keelustamiseks, mis omakorda kaotaks USAs naistele ja tütarlastele nende praeguste õigustega tagatud kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide Ülemkohus lõi pretsedendi pöördelise tähtsusega kohtuasjas Roe vs. Wade (1973), mida hiljem kinnitati kohtuotsuses Planned Parenthood vs. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health vs. Hellerstedt (2016), tagades USAs põhiseadusliku õiguse varajases järgus raseduse seaduslikule katkestamisele; arvestades, et hiljuti lekkinud ülemkohtu enamuse arvamuse eelnõu, mille koostas kohtunik Samuel Alito kohtuasjas Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health vs. Jackson Women’s Health Organization, tühistaks otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade ja kahjustaks põhiseaduslikke õigusi USAs; arvestades, et ülemkohtult oodatakse lõpliku otsuse tegemist enne 2022. aasta juuni lõppu; arvestades, et lekkinud arvamuse eelnõu kujutab endast abordiõigustega seoses kõige kahjulikumat otsust, mille ülemkohus saaks teha, võimaldades osariikidel keelustada abordi raseduse mis tahes etapis ja avades võimaluse abordi täielikuks keelustamiseks, mis omakorda kaotaks USAs naistele ja tütarlastele nende praeguste õigustega tagatud kaitse;

| E. | arvestades, et ülemkohtu otsus, mis võib tühistada otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade, mõjutaks naiste ja tütarlaste elu kogu USAs ning selle kahjulikke tagajärgi kogeksid kõige teravamalt kaitsetus olukorras olevad isikud; arvestades, et kohtuasja Roe vs. Wade otsuse tühistamine võib negatiivselt mõjutada ka muid seksuaal- ja reproduktiivtervist käsitlevaid ning seonduvaid õigusi; arvestades, et abordiõiguse piiramine või keelustamine USAs mõjutaks ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanike hulgast või maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, rändajatest naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; arvestades, et riiklike aborditeenustega saab pakkuda kõigile naistele, sealhulgas nõrgemas sotsiaal-majanduslikus olukorras olevatele naistele üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülemkohtu otsus, mis võib tühistada otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade, mõjutaks naiste ja tütarlaste elu kogu USAs ning selle kahjulikke tagajärgi kogeksid kõige teravamalt kaitsetus olukorras olevad isikud; arvestades, et kohtuasja Roe vs. Wade otsuse tühistamine võib negatiivselt mõjutada ka muid seksuaal- ja reproduktiivtervist käsitlevaid ning seonduvaid õigusi; arvestades, et abordiõiguse piiramine või keelustamine USAs mõjutaks ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanike hulgast või maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, rändajatest naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; arvestades, et riiklike aborditeenustega saab pakkuda kõigile naistele, sealhulgas nõrgemas sotsiaal-majanduslikus olukorras olevatele naistele üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile;

| F. | arvestades, et kohtu lekkinud arvamuse eelnõu on jätkuks hiljutistele osariigi tasandi jõupingutustele abordiõiguste piiramiseks ja abordi keelustamiseks USAs, ning arvestades, et alates 2011. aastast on USA osariigid vastu võtnud ligi 500 abordiõigust piiravat seadust; arvestades, et abordile juurdepääsu piiramine sunnib inimesi, eriti neid, kellel puuduvad vahendid või teave, läbima pikki vahemaid, kandma raseduse oma tahte vastaselt lõpuni või tegema kodus omal vastutusel ohtlikke aborte, tuues neile kaasa ka kriminaaluurimise ja süüdistuse esitamise ohu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtu lekkinud arvamuse eelnõu on jätkuks hiljutistele osariigi tasandi jõupingutustele abordiõiguste piiramiseks ja abordi keelustamiseks USAs, ning arvestades, et alates 2011. aastast on USA osariigid vastu võtnud ligi 500 abordiõigust piiravat seadust; arvestades, et abordile juurdepääsu piiramine sunnib inimesi, eriti neid, kellel puuduvad vahendid või teave, läbima pikki vahemaid, kandma raseduse oma tahte vastaselt lõpuni või tegema kodus omal vastutusel ohtlikke aborte, tuues neile kaasa ka kriminaaluurimise ja süüdistuse esitamise ohu;

| G. | arvestades, et Texase osariik võttis hiljuti vastu nn senati 8. seaduse (SB 8), millega keelatakse abort pärast loote südamelöökide algust, st umbes kuus nädalat peale raseduse algust, ning erandeid ei tehta ka juhul, kui rasedus on tingitud vägistamisest või intsestist, samuti mitte loote sünnijärgset elulemust välistava tervisliku seisundi korral; arvestades, et USA Ülemkohus on lubanud seadusel jõustuda ning Texasel on õnnestunud hoida kõrvale selle põhiseadusele vastavuse kohtulikust kontrollist, vabastades valitsusametnikud seaduse jõustamisest ja luues kodanike jaoks seadusliku kanali, et 10 000 USA dollari suuruse tasu eest kaevata kohtusse igaüks, kes pakub aborditeenust või abistab kedagi keeldu rikkudes abordi saamisel, sest kui puudub üks seaduse jõustamise eest vastutav üksus, on seadust raskem vaidlustada; arvestades, et säte, mis võimaldab kodanikel kaevata kohtusse iga aborditeenust osutava isiku, avab ulatuslikud võimalused ahistamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Texase osariik võttis hiljuti vastu nn senati 8. seaduse (SB 8), millega keelatakse abort pärast loote südamelöökide algust, st umbes kuus nädalat peale raseduse algust, ning erandeid ei tehta ka juhul, kui rasedus on tingitud vägistamisest või intsestist, samuti mitte loote sünnijärgset elulemust välistava tervisliku seisundi korral; arvestades, et USA Ülemkohus on lubanud seadusel jõustuda ning Texasel on õnnestunud hoida kõrvale selle põhiseadusele vastavuse kohtulikust kontrollist, vabastades valitsusametnikud seaduse jõustamisest ja luues kodanike jaoks seadusliku kanali, et 10 000 USA dollari suuruse tasu eest kaevata kohtusse igaüks, kes pakub aborditeenust või abistab kedagi keeldu rikkudes abordi saamisel, sest kui puudub üks seaduse jõustamise eest vastutav üksus, on seadust raskem vaidlustada; arvestades, et säte, mis võimaldab kodanikel kaevata kohtusse iga aborditeenust osutava isiku, avab ulatuslikud võimalused ahistamiseks;

| H. | arvestades, et vähemalt 12 osariiki on vastu võtnud, kehtestanud või teatanud kavatsusest kehtestada Texase seadust SB 8 kopeerivad seadused; arvestades, et Idaho ja Oklahoma seadusandjad on hiljuti vastu võtnud seadused, millega keelatakse abort SB 8 mudelil põhinevate seadustega, sealhulgas Oklahomas alates viljastumise hetkest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vähemalt 12 osariiki on vastu võtnud, kehtestanud või teatanud kavatsusest kehtestada Texase seadust SB 8 kopeerivad seadused; arvestades, et Idaho ja Oklahoma seadusandjad on hiljuti vastu võtnud seadused, millega keelatakse abort SB 8 mudelil põhinevate seadustega, sealhulgas Oklahomas alates viljastumise hetkest;

| I. | arvestades, et kui ülemkohus otsustab otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade tühistada, läheb abortide seaduslikkuse üle otsustamine tagasi osariikidele; arvestades, et 13 osariiki on juba kehtestanud aborti keelustavad nn käivitusseadused, mille eesmärk on keelata abort või piirata sellele juurdepääsu kohe, kui otsus kohtuasjas Roe vs. Wade tühistatakse; arvestades, et kokku 26 osariiki (sealhulgas juba mainitud 13 osariiki) kindlasti või tõenäoliselt piiravad abordile juurdepääsu või keelustavad abordi, kui põhiseadusest tulenev kaitse tühistatakse, ning arvestades, et teised osariigid võivad püüda taastada enne 1973. aastat vastu võetud seadused (nt Michigan, Wisconsin ja Lääne-Virginia) või kehtestada hiljuti vastu võetud abordipiirangud, mille kohtud blokeerisid (näiteks Alabama, Georgia, Iowa, Ohio ja Lõuna-Carolina); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kui ülemkohus otsustab otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade tühistada, läheb abortide seaduslikkuse üle otsustamine tagasi osariikidele; arvestades, et 13 osariiki on juba kehtestanud aborti keelustavad nn käivitusseadused, mille eesmärk on keelata abort või piirata sellele juurdepääsu kohe, kui otsus kohtuasjas Roe vs. Wade tühistatakse; arvestades, et kokku 26 osariiki (sealhulgas juba mainitud 13 osariiki) kindlasti või tõenäoliselt piiravad abordile juurdepääsu või keelustavad abordi, kui põhiseadusest tulenev kaitse tühistatakse, ning arvestades, et teised osariigid võivad püüda taastada enne 1973. aastat vastu võetud seadused (nt Michigan, Wisconsin ja Lääne-Virginia) või kehtestada hiljuti vastu võetud abordipiirangud, mille kohtud blokeerisid (näiteks Alabama, Georgia, Iowa, Ohio ja Lõuna-Carolina);

| J. | arvestades, et peaaegu kõik ohtlikest abortidest tulenevad surmajuhtumid leiavad aset riikides, kus abordile juurdepääs on väga piiratud; arvestades, et hinnangute kohaselt suureneb Ameerika Ühendriikides keelu jõustumisele järgneval aastal ohtlikest abortidest tingitud emade surmade arv 21 % (11); arvestades, et sellised surmajuhtumid on täiesti välditavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et peaaegu kõik ohtlikest abortidest tulenevad surmajuhtumid leiavad aset riikides, kus abordile juurdepääs on väga piiratud; arvestades, et hinnangute kohaselt suureneb Ameerika Ühendriikides keelu jõustumisele järgneval aastal ohtlikest abortidest tingitud emade surmade arv 21 % (11); arvestades, et sellised surmajuhtumid on täiesti välditavad;

| K. | arvestades, et 15–19-aastaste tütarlaste seas on kogu maailmas peamine surmapõhjus raseduse ja sünnituse tüsistused; arvestades, et ÜRO lapse õiguste komitee (12) on tungivalt nõudnud, et riigid dekriminaliseeriksid abordi ja tagaksid tütarlastele juurdepääsu seaduslikele ja ohututele aborditeenustele; arvestades, et abordi võimalik keelustamine võib pöörata USAs ümber teismeliste raseduse langustrendi; arvestades, et teismelised emad katkestavad märkimisväärselt suurema tõenäosusega õpingud ja seisavad silmitsi tööpuudusega, mis süvendab vaesustsüklit; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 15–19-aastaste tütarlaste seas on kogu maailmas peamine surmapõhjus raseduse ja sünnituse tüsistused; arvestades, et ÜRO lapse õiguste komitee (12) on tungivalt nõudnud, et riigid dekriminaliseeriksid abordi ja tagaksid tütarlastele juurdepääsu seaduslikele ja ohututele aborditeenustele; arvestades, et abordi võimalik keelustamine võib pöörata USAs ümber teismeliste raseduse langustrendi; arvestades, et teismelised emad katkestavad märkimisväärselt suurema tõenäosusega õpingud ja seisavad silmitsi tööpuudusega, mis süvendab vaesustsüklit;

| L. | arvestades, et seoses kohtuotsuse Roe vs. Wade võimaliku tühistamisega on tekkinud üha suurenev mure andmekaitse pärast; arvestades, et menstruatsiooni jälgimise rakenduste või asukohatuvastuse vahendite ja otsingumootorite kaudu saab koguda andmeid abordikliiniku poole pöördunud, raseduse katkestamise ravimi ostnud või teavet otsinud inimeste kohta; arvestades, et inimesi võidakse selle eest märgistada või kogutud teavet nende vastu kasutada (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seoses kohtuotsuse Roe vs. Wade võimaliku tühistamisega on tekkinud üha suurenev mure andmekaitse pärast; arvestades, et menstruatsiooni jälgimise rakenduste või asukohatuvastuse vahendite ja otsingumootorite kaudu saab koguda andmeid abordikliiniku poole pöördunud, raseduse katkestamise ravimi ostnud või teavet otsinud inimeste kohta; arvestades, et inimesi võidakse selle eest märgistada või kogutud teavet nende vastu kasutada (13);

| M. | arvestades, et USA kristlike parempoolsete rühmituste hulka kuuluvad valitsusvälised organisatsioonid ja konservatiivsed mõttekojad on rahastanud valikuvastast liikumist kogu maailmas; arvestades, et see rahastamine on olnud märkimisväärne; arvestades, et kui kohtuotsus Roe vs. Wade tühistatakse, võib see põhjustada rahavoo hüppelise kasvu koos valikuvastaste rühmituste uue survega üle kogu maailma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et USA kristlike parempoolsete rühmituste hulka kuuluvad valitsusvälised organisatsioonid ja konservatiivsed mõttekojad on rahastanud valikuvastast liikumist kogu maailmas; arvestades, et see rahastamine on olnud märkimisväärne; arvestades, et kui kohtuotsus Roe vs. Wade tühistatakse, võib see põhjustada rahavoo hüppelise kasvu koos valikuvastaste rühmituste uue survega üle kogu maailma;

| N. | arvestades, et kui ülemkohus tühistab otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade, võib ta kannustada või ergutada valikuvastaseid liikumisi avaldama survet väljaspool USAd asuvatele valitsustele ja kohtutele, et nad kaotaksid abordiõigused, ja see seaks ohtu viimastel aastakümnetel saavutatud olulise edu, mis väljendub selles, et rohkem kui 60 riiki (14) on oma aborti käsitlevaid seadusi ja poliitikat reforminud, et kõrvaldada piirangud ja tõkked; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kui ülemkohus tühistab otsuse kohtuasjas Roe vs. Wade, võib ta kannustada või ergutada valikuvastaseid liikumisi avaldama survet väljaspool USAd asuvatele valitsustele ja kohtutele, et nad kaotaksid abordiõigused, ja see seaks ohtu viimastel aastakümnetel saavutatud olulise edu, mis väljendub selles, et rohkem kui 60 riiki (14) on oma aborti käsitlevaid seadusi ja poliitikat reforminud, et kõrvaldada piirangud ja tõkked;

| O. | arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et kohtuotsuse Roe vs. Wade tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020 Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et meditsiiniline abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et juurdepääs abordile on vähenenud ka Itaalias (15); arvestades, et teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias, ei võimaldata juurdepääsu abordile (16); arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on tingimata vajalik kaitsta seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi ning rõhutada, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei saa tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edusamme ohutule, seaduslikule ja õigeaegsele abordile juurdepääsu tagamisel kooskõlas WHO soovituste ja tõenditega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et kohtuotsuse Roe vs. Wade tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020 Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et meditsiiniline abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et juurdepääs abordile on vähenenud ka Itaalias (15); arvestades, et teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias, ei võimaldata juurdepääsu abordile (16); arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on tingimata vajalik kaitsta seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi ning rõhutada, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei saa tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edusamme ohutule, seaduslikule ja õigeaegsele abordile juurdepääsu tagamisel kooskõlas WHO soovituste ja tõenditega;

| P. | arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivõiguste, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordi näol on tegemist põhiõigusega; arvestades, et ohutule ja seaduslikule abordile juurdepääsu kriminaliseerimine, sellega viivitamine ja selle keelamine on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla vorm; arvestades, et mitu inimõiguste organisatsiooni on kinnitanud, et ohutu ja seadusliku abordi keelamine võib endast kujutada piinamist või julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist; arvestades, et ohtlikke aborte, mis põhjustavad abordikeelu tõttu surma, tuleks mõista kui „meelevaldset tapmist, mille all kannatavad seaduses sätestatud diskrimineerimise tõttu ainult naised“ (17); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivõiguste, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordi näol on tegemist põhiõigusega; arvestades, et ohutule ja seaduslikule abordile juurdepääsu kriminaliseerimine, sellega viivitamine ja selle keelamine on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla vorm; arvestades, et mitu inimõiguste organisatsiooni on kinnitanud, et ohutu ja seadusliku abordi keelamine võib endast kujutada piinamist või julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist; arvestades, et ohtlikke aborte, mis põhjustavad abordikeelu tõttu surma, tuleks mõista kui „meelevaldset tapmist, mille all kannatavad seaduses sätestatud diskrimineerimise tõttu ainult naised“ (17);

| Q. | arvestades, et rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid on korduvalt ja järjekindlalt kinnitanud, et abordi kriminaliseerimine ja sellele juurdepääsu piiramine on vastuolus riikide rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega, mis on kaitstud rahvusvaheliste ja Euroopa inimõigustealaste õigusaktidega, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning Euroopa inimõiguste konventsioon; arvestades, et naiste sundimine otsima salajase abordi võimalusi, reisima selle protseduuri jaoks teistesse riikidesse või kandma rasedust oma tahte vastaselt lõpuni rikub naiste ja tütarlaste inimõigusi, sh õigust elule, füüsilisele ja vaimsele puutumatusele, võrdsusele, mittediskrimineerimisele ja tervishoiule; arvestades, et rahvusvahelise õiguse taandarengu ärahoidmise põhimõte keelab riikidel astuda samme, millega kahjustatakse, piiratakse või kõrvaldatakse kehtivaid õigusi soolise võrdõiguslikkuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid on korduvalt ja järjekindlalt kinnitanud, et abordi kriminaliseerimine ja sellele juurdepääsu piiramine on vastuolus riikide rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega, mis on kaitstud rahvusvaheliste ja Euroopa inimõigustealaste õigusaktidega, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning Euroopa inimõiguste konventsioon; arvestades, et naiste sundimine otsima salajase abordi võimalusi, reisima selle protseduuri jaoks teistesse riikidesse või kandma rasedust oma tahte vastaselt lõpuni rikub naiste ja tütarlaste inimõigusi, sh õigust elule, füüsilisele ja vaimsele puutumatusele, võrdsusele, mittediskrimineerimisele ja tervishoiule; arvestades, et rahvusvahelise õiguse taandarengu ärahoidmise põhimõte keelab riikidel astuda samme, millega kahjustatakse, piiratakse või kõrvaldatakse kehtivaid õigusi soolise võrdõiguslikkuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas;

| R. | arvestades, et ÜRO ekspertide 2021. aasta septembris tehtud avalduses (18) rõhutatakse, et „naiste inimõigused on põhiõigused, mida ei saa allutada kultuurilistele, usulistele ega poliitilistele kaalutlustele“, lisades, et „ideoloogilise ja usulise sekkumise mõju rahvatervise küsimustes on olnud eriti kahjulik naiste ja tütarlaste tervisele ja heaolule“; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ÜRO ekspertide 2021. aasta septembris tehtud avalduses (18) rõhutatakse, et „naiste inimõigused on põhiõigused, mida ei saa allutada kultuurilistele, usulistele ega poliitilistele kaalutlustele“, lisades, et „ideoloogilise ja usulise sekkumise mõju rahvatervise küsimustes on olnud eriti kahjulik naiste ja tütarlaste tervisele ja heaolule“;

| S. | arvestades, et juurdepääsu tagamine terviklikele seksuaal- ja reproduktiivtervise alastele ning seonduvatele õigustele, eakohasele, põhjalikule seksuaal- ja suhteharidusele ja -teenustele, sealhulgas pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule, seaduslikule ja tasuta abordile, samuti iga inimese autonoomia ning oma keha ja elu kohta vabade ja teadlike otsuste tegemise võime austamine on soolise, sotsiaalse ja majandusliku võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimused; arvestades, et võrdne juurdepääs abordile annab naistele oma keha üle suurema kontrolli ja suurendab nende võimet parandada oma majanduslikku heaolu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et juurdepääsu tagamine terviklikele seksuaal- ja reproduktiivtervise alastele ning seonduvatele õigustele, eakohasele, põhjalikule seksuaal- ja suhteharidusele ja -teenustele, sealhulgas pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule, seaduslikule ja tasuta abordile, samuti iga inimese autonoomia ning oma keha ja elu kohta vabade ja teadlike otsuste tegemise võime austamine on soolise, sotsiaalse ja majandusliku võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimused; arvestades, et võrdne juurdepääs abordile annab naistele oma keha üle suurema kontrolli ja suurendab nende võimet parandada oma majanduslikku heaolu;

| T. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, vaesuse ja ekspluateerimise kaotamine kõikjal ning tervisliku elu ja heaolu tagamine kõigile on vastavalt kestliku arengu eesmärkide nr 5, 1 ja 3 põhieesmärgid; arvestades, et konkreetsemalt on kestliku arengu eesmärkide nr 3 ja 5 sihiks seksuaal- ja reproduktiivtervise üldise kättesaadavuse tagamine ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ja kahjulike tavade kaotamine; arvestades, et kõik ÜRO liikmesriigid, sealhulgas USA ja ELi liikmesriigid, on võtnud endale ülesanded ja kohustused neid kestliku arengu eesmärke ja nende sihte järgida ja edendada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, vaesuse ja ekspluateerimise kaotamine kõikjal ning tervisliku elu ja heaolu tagamine kõigile on vastavalt kestliku arengu eesmärkide nr 5, 1 ja 3 põhieesmärgid; arvestades, et konkreetsemalt on kestliku arengu eesmärkide nr 3 ja 5 sihiks seksuaal- ja reproduktiivtervise üldise kättesaadavuse tagamine ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ja kahjulike tavade kaotamine; arvestades, et kõik ÜRO liikmesriigid, sealhulgas USA ja ELi liikmesriigid, on võtnud endale ülesanded ja kohustused neid kestliku arengu eesmärke ja nende sihte järgida ja edendada;

| 1. | mõistab teravalt hukka tagasikäigu naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas kogu maailmas, sealhulgas USAs ja mõnes ELi liikmesriigis; tuletab meelde, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused on põhilised inimõigused, mida tuleks kaitsta ja tugevdada ja mida ei tohi mingil juhul nõrgendada ega ära võtta; väljendab suurt muret eelkõige selle pärast, et sellised keelud süvendavad veelgi vägistamise ja intsesti ohvrite traumat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab kindlat solidaarsust ja toetust USA naistele ja tütarlastele ning neile, kes sellistes keerulistes tingimustes on seotud seadusliku ja turvalise abordi õiguse ja juurdepääsetavuse tagamise ja kaitsmisega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab Ameerika Ühendriikide Ülemkohtule meelde, kui oluline on säilitada pöördelise tähtsusega otsus kohtuasjas Roe vs. Wade (1973) ja sellest tulenev abordiõiguse põhiseaduslik kaitse USAs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka inimõiguste ja põhiseaduslike õiguste tagasipööramise; nõuab meetmete võtmist, et kaitsta õigust ohutule ja seaduslikule abordile USAs ning nõuab, et USA hoiduks mis tahes tagasiminekust; kutsub USA kõigi tasandite ametiasutusi üles kooskõlas WHO abordi suunistega täielikult dekriminaliseerima juurdepääsu aborditeenustele ja nende teenuste osutamist, tagama oma territooriumil ohutud, seaduslikud, tasuta ja kvaliteetsed seksuaal- ja reproduktiivtervise teenused ning tegema need kõigile naistele ja tütarlastele kergesti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Texase osariigi valitsust üles kiiresti tühistama senati 8. seadust; kutsub Idaho ja Oklahoma osariigi valitsusi üles tunnistama kehtetuks oma sarnased seadused, nende seas Oklahoma seaduse HB 4327; kutsub kõiki 26 USA osariiki, kus kehtivad nn käivitusseadused, seadused ja muud meetmed abordikeeldude ja -piirangute kohta, üles neid tühistama ja tagama, et nende õigusaktid oleksid kooskõlas rahvusvaheliselt kaitstud naiste inimõiguste ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sügavalt mures asjaolu pärast, et abordi keelustamine ja muud piirangud mõjutavad ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanike hulgast või maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, rändajatest naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; rõhutab, et naistel, kes ei saa rahaliste või logistiliste tõkete tõttu reisida naaberosariikide või -riikide reproduktiivtervise kliinikutesse, on suurem oht, et nad võtavad ette ebaturvalisi ja eluohtlikke protseduure või on sunnitud raseduse vastu tahtmist lõpuni kandma, mis kujutab endast inimõiguste rikkumist ja soolise vägivalla vormi (19); |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et USA Esindajatekojas võeti vastu föderaalne naiste tervise ja kaitse seadus, mille eesmärk on kaitsta kogu riigis õigust abordile, kuid peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et seda ei võetud vastu senatis; kutsub USA valitsust ja/või teisi asjaomaseid USA ametivõime üles austama, järgima ja kaitsma naiste ja tütarlaste inimõigusi, sealhulgas nende õigust elule, eraelu puutumatusele, tervisele ja võrdsusele ning mittediskrimineerimisele, samuti nende õigust kaitsele diskrimineerimise, vägivalla ja piinamise või julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise eest, kehtestades föderaalse õiguskaitse ja tugevdades seda, et tagada kõigi naiste ja tütarlaste juurdepääs ohututele, seaduslikele ja kvaliteetsetele seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sealhulgas abordile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ergutab president Joe Bidenit ja tema administratsiooni suurendama oma pingutusi ja jätkama abordiõiguste toetamist, ning nõuab tungivalt, et ta tagaks juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile; õhutab USA valitsust lisapingutustele, et tagada abordi ja rasestumisvastaste vahendite teema lõimimine eakohasesse ja põhjalikku seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste alasesse teabesse ja haridusse ning teenuste pakkumisse ning teha need kõigile kättesaadavaks; väljendab heameelt asjaolu üle, et USA on ennistanud oma rahastuse seksuaal- ja reproduktiivtervisega tegelevale ÜRO Rahvastikufondile (UNFPA), ning kutsub USA valitsust ja/või teisi asjaomaseid USA ametivõime üles jätkama seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste toetamist ning tegema seda ÜROs ja muudel mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et USA valitsus ja/või muud asjaomased USA ametiasutused tagaksid raseduse lõpetamise õiguse piisava föderaalse, põhiseadusliku ja seadusjärgse kaitse, ning nõuab lisaks tungivalt, et USA valitsus dekriminaliseeriks täielikult abordi, mis eeldab mitte ainult naiste ja tütarlaste ning teiste rasedate, tervishoiuteenuste osutajate ja teiste aborditeenustega tegelevate isikute karistamise lõpetamist, vaid ka abordi kõrvaldamist riigi kriminaalõigusest ning kõigi muude seda karistavate seaduste, poliitika ja tavade kaotamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab tungivalt USA valitsusel ja/või muudel asjaomastel USA ametivõimudel kõrvaldada ka kõik aborditeenuseid takistavad tõkked, sealhulgas kolmandate isikute nõusoleku või teavitamise nõue, kohustuslikud ooteajad ja kohtunike või meditsiinikomisjonide luba, ning tagada abordi õigeaegne kättesaadavus kogu riigis; kutsub USA valitsust üles tagama, et teenust osutatakse ilma diskrimineerimise, ahistamise, sundimise või hirmutamiseta, austades nõuetekohaselt naiste eraelu puutumatust ja konfidentsiaalsust ning tagades tervishoiuteenuste osutajate nõuetekohase kaitse ja austamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub USA valitsust ja/või teisi asjaomaseid USA ametivõime üles reguleerima tervishoiuteenuste osutajate keeldumist seaduslike aborditeenuste osutamisest, sealhulgas nn südametunnistuse klausli alusel, nii et see ei takistaks naiste juurdepääsu abordile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb muret aborditeenuseid taotlevate isikute kohta andmete kogumise ja nende andmete väärkasutamise pärast; kutsub USA valitsust üles tagama, et andmekaitset käsitlevad õigusaktid ja poliitika on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, ning tagama, et tundlike isikuandmete, näiteks tervisega seotud andmete ja teabe töötlemisel austatakse üksikisikute õigusi ning see põhineb nende vabal, konkreetsel, teadlikul ja selgesõnalisel nõusolekul isikuandmete kogumise ja töötlemisega; kutsub digitaalse levitamise teenuste osutajaid üles tagama, et kõigis rakendustes austatakse andmete kasutamist ja kaitset käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustab vabaühenduste rolli teenuseosutajaina ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste toetajaina USAs ning julgustab neid oma tööd jätkama; tõdeb, et need vabaühendused vajavad tegutsemiseks piisavat rahastamist; rõhutab, et nende teenused vastavad naiste ja tütarlaste vajadustele ja inimõigustele; rõhutab, et nende töö ei saa asendada riigi kohustust tagada juurdepääs avalikele, seaduslikele ja ohututele aborditeenustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub USA valitsust üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada sotsiaalne toetus, eelkõige üksikemast perepeaga leibkondadele ja rasestunud teismelistele, sealhulgas üldise laste- ja tervishoiu kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub USA valitsust üles allkirjastama ja ratifitseerima kõik ülejäänud (20) ÜRO ja piirkondlikud inimõiguste konventsioonid ja protokollid, sealhulgas 1979. aasta konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on sügavalt mures võimalike tagajärgede pärast naiste õigustele kogu maailmas, kui USA ülemkohus peaks Roe vs. Wade’i kohtuotsuse tühistama; tunneb suurt muret võimaliku pidurdava mõju pärast seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õigustega seotud teenuste prioriseerimisele ja rahastamisele, mis on nii USAs kui ka kogu maailmas juba tohutult deprioriseeritud ja alarahastatud; rõhutab murega, et riikides, mis sõltuvad suurel määral USA abist rahvatervise programmidele, võib selle kohtuotsuse tühistamine mõjutada nende valitsuste pühendumust abordi võimaldamisele ja muudele reproduktiivõigustele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt hiljutiste positiivsete muutuste üle abordiõiguste valdkonnas Argentinas, Mehhikos, Ecuadoris, Colombias ja Tšiilis, mis kujutavad endast olulisi edusamme naiste õiguste tagamisel Lõuna-Ameerikas, samuti muudes maailma riikides, nagu Angola, India, Keenia, Uus-Meremaa, Põhja-Iirimaa, Lõuna-Korea ja Tai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on tagada naiste ja tütarlaste osalemine neid ja nende inimõigusi mõjutavate, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste, eelkõige abordiga seotud õigusaktide ja poliitikameetmete koostamisel, ning tagada neile nende õiguste rikkumise korral õiglus ja õiguskaitse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab rasestumisvastaste vahendite kättesaamatust ja täitmata vajadusi (21); rõhutab, et naised kannavad rasestumise ärahoidmise eest ebaproportsionaalselt suurt vastutust ning et mehed peaksid seda jagama; rõhutab sellega seoses vajadust töötada välja ja propageerida meestele kasutamiseks mõeldud rasestumisvastaseid vahendeid, et vähendada soovimatute raseduste arvu; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada võitlust seksuaalse vägivalla vastu ning üldist igakülgset, eakohast ja tõenditel põhinevat seksuaal- ja suhteõpet, mitmesuguseid kvaliteetseid, kättesaadavaid, ohutuid, taskukohaseid ja vajaduse korral tasuta rasestumisvastaseid vahendeid ja varustust, pereplaneerimise nõustamist ning tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et EL ja liikmesriigid väljendaksid oma üldist pühendumist seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste tagamisele, pakkudes kogu võimalikku toetust, sealhulgas rahalist toetust, USA kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes kaitsevad ja edendavad riigis seksuaal- ja reproduktiivtervist ning -õigusi ja osutavad sellega seotud teenuseid; kutsub lisaks liikmesriike üles pakkuma turvapaika kõigile meditsiinitöötajatele, keda võib nende õiguspärase töö tõttu aborditeenuse osutamisel ähvardada seaduslik tagakiusamine või muu ahistamine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja kõiki ELi liikmesriike üles kõigi nende käsutuses olevate vahenditega tugevdama meetmeid, et tõrjuda tagasilööke naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas, sealhulgas kompenseerides USA senise seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste rahastamise võimaliku vähenemise kogu maailmas ning kindlalt toetades üldist juurdepääsu turvalisele ja seaduslikule abordile ning muudele seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigustele ja seades selle oma välissuhetes esikohale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid tungivalt, et USA valitsus kehtestaks abordiõigusele föderaalse õiguskaitse, ning tõstataksid neid inimõigustega seotud küsimusi suhetes USAga kõigil tasanditel ja kõigil asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, juhtides tähelepanu sellele, et tegemist on naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vormiga; kutsub ühtlasi ELi delegatsiooni USAs üles tähtsustama seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi suhtlemisel asjaomaste USA ametivõimudega ja GAP III rakendamisel kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid jõuliselt seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi kõigi jaoks, sealhulgas edendades tugevamat õiguskaitset ELi piires ja nende õiguste kasutamise takistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid lisaksid abordiõiguse hartasse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Euroopa välisteenistust, ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi kogu maailmas üles ennetavalt suhtlema seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õigustega tegelevate inimõiguste kaitsjatega ja neid kaitsma, eriti riikides, kus abordiõigust ja juurdepääsu sellele piiratakse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, ELi inimõiguste eriesindajat ja soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavat volinikku üles juhul, kui kohtuotsus Roe vs. Wade tühistatakse, kaaluma USA ametnikega suhtlemisel hukkamõistu väljendamist naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste ja nende tervishoiuõiguse rikkumisele, samuti taunima sellest tulenevat õiguskindlusetust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et kooskõlas Pekingi tegevusprogrammi ning ICPD tegevusprogrammiga tuleb kaitsta iga inimese õigust kehalisele puutumatusele ja sõltumatusele ning tagada seda õigust toetavate oluliste teenuste kättesaadavus; rõhutab, et juurdepääs tervishoiule on põhiline inimõigus ning et riigi kohus on pakkuda tervishoiuteenuseid ja tagada nende üldine kättesaadavus; nõuab, et riiklikesse üldistesse tervisekindlustuse strateegiatesse, meetmetesse ja programmidesse integreeritaks terviklik lähenemisviis seksuaal- ja reproduktiivtervise põhipaketi näol, sealhulgas meetmed ohtlike ja salajaste abortide ennetamiseks ja ärahoidmiseks, samuti abordijärgse hoolduse pakkumine; taunib asjaolu, et USAs ei ole tervishoiuteenused kõigile kättesaadavad; tuletab meelde, et vaesus on tihedalt seotud raseduse sunnitud jätkamisega ning ohutu ja seadusliku abordi puudumisega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kinnitab veel kord, et abort peab alati olema vabatahtlik otsus, mis põhineb inimese soovil ja mis tehakse vabal tahtel, kooskõlas meditsiinistandardite ning WHO suunistel põhineva kättesaadavuse, juurdepääsetavuse, taskukohasuse ja ohutusega; kutsub liikmesriike üles tagama üldise juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile ning austama õigust vabadusele, eraelu puutumatusele ja parimatele kättesaadavatele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid dekriminaliseeriksid abordi ning kõrvaldaksid ohutu ja seadusliku abordi ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja sellega seotud teenuste kättesaadavuse takistused ja võitleksid nende vastu; kutsub liikmesriike üles tagama diskrimineerimiseta juurdepääsu ohututele, seaduslikele ja tasuta aborditeenustele, sünnieelsetele ja emade tervishoiuteenustele ja -tarvikutele, vabatahtlikule pereplaneerimisele, raseduse ärahoidmisele, noortesõbralikele teenustele, samuti HIVi ennetamisele, ravile, hooldusele ja toetusele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis ei saa naised aborditeenuseid seetõttu, et arstide seas ja vahel tervetes meditsiiniasutustes on levinud tava keelduda tervishoiuteenuste osutamisest nn südametunnistuse klausli alusel, mis kujutab endast abordihooldusest keeldumist usu või veendumuste alusel ning seab ohtu naiste elu ja õigused; märgib, et seda klauslit kasutatakse sageli ka olukordades, kus iga viivitus võib ohustada patsiendi elu või tervist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks tervishoiupoliitikas täielikult oma pädevust ja toetaks liikmesriike üldise juurdepääsu tagamisel seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning -õigustele ajavahemikuks 2021–2027 loodud programmi „EL tervise heaks“ raames, edendades tervishoiuteemalist teavitustegevust ja haridust, tugevdades riiklikke tervishoiusüsteeme ja tagades tervishoiustandardite ühtlustamise kõrgema taseme suunas, et vähendada liikmesriikides ja nende vahel tervisealast ebavõrdsust, ning hõlbustades seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi puudutavate parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; kutsub liikmesriike üles liikuma üldise tervisekindlustuse suunas, milleks seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused on väga olulised; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, Ameerika Ühendriikide presidendile ja tema administratsioonile, USA Kongressile ja USA Ülemkohtule. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.politico.com/news/2022/05/02/supreme-court-abortion-draft-opinion-00029473

(2)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 189.

(3)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 43.

(4)  ELT C 205, 20.5.2022, lk 44.

(5)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 102.

(6)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 160.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0206.

(8)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(9)  ÜRO Rahvastikufondi aruanne maailma rahvastiku olukorra kohta, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy, märts 2022.

(10)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(11)  1. https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

(12)  ÜRO lapse õiguste komitee 6. detsembri 2016. aasta üldine märkus nr 20 lapse õiguste rakendamise kohta noorukieas, punkt 60.

(13)  https://www.vice.com/en/article/m7vzjb/location-data-abortion-clinics-safegraph-planned-parenthood

(14)  https://reproductiverights.org/maps/worlds-abortion-laws/

(15)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

(16)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

(17)  https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ohchr.org%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2FHRBodies%2FHRC%2FRegularSessions%2FSession35%2FDocuments%2FA_HRC_35_23_AUV.docx&wdOrigin=BROWSELINK

(18)  https://www.ohchr.org/en/statements/2021/09/united-states-un-experts-denounce-further-attacks-against-right-safe-abortion

(19)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/ INFO_Abortion_WEB.pdf

(20)  Kaasa arvatud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni fakultatiivprotokoll (1999), Ameerika inimõiguste konventsioon (1969), Ameerika inimõiguste konventsiooni lisaprotokoll majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste valdkonnas (1988), Ameerika inimõiguste konventsiooni protokoll surmanuhtluse kaotamise kohta (1990), kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti esimene ja teine fakultatiivprotokoll (1966 ja 1989), majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt (1966), majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokoll (2008), piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivprotokoll (2002), ÜRO lapse õiguste konventsioon (1989), lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll teavitusmenetluse kohta (2011), kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon (1990), pagulasseisundi konventsioon (1951), kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise rahvusvaheline konventsioon (2006), puuetega inimeste õiguste konventsioon (2006) ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni vabatahtlik protokoll (2006).

(21)  ÜRO Rahvastikufondi aruanne maailma rahvastiku olukorra kohta „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy“, 30 märts 2022.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/130 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/130

---

P9_TA(2022)0244

Konvendi kokkukutsumine aluslepingute läbivaatamiseks

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks (2022/2705(RSP))

(2022/C 493/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 48,

| — | võttes arvesse 9. mai 2022. aasta aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mai 2022. aasta aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta,

| — | võttes arvesse oma 4. mai 2022. aasta resolutsiooni Euroopa tuleviku konverentsi järelduste järelmeetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. mai 2022. aasta resolutsiooni Euroopa tuleviku konverentsi järelduste järelmeetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (2) ning oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (2) ning oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et aluslepingute kehtiv versioon jõustus 1. detsembril 2009. aastal, ning arvestades, et Euroopa Liit on pärast seda seisnud silmitsi mitme kriisi ja enneolematu väljakutsega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aluslepingute kehtiv versioon jõustus 1. detsembril 2009. aastal, ning arvestades, et Euroopa Liit on pärast seda seisnud silmitsi mitme kriisi ja enneolematu väljakutsega;

| B. | arvestades, et 9. mail 2022. aastal lõpetas Euroopa tuleviku konverents oma töö ning esitas oma järeldused, mis sisaldavad 49 ettepanekut ja 326 meedet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 9. mail 2022. aastal lõpetas Euroopa tuleviku konverents oma töö ning esitas oma järeldused, mis sisaldavad 49 ettepanekut ja 326 meedet;

| C. | arvestades, et lisaks seadusandlikele ettepanekutele on kodanike osalusprotsessi soovituste rakendamiseks ja ootuste täitmiseks vajalik algatada institutsiooniliste reformide protsess; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks seadusandlikele ettepanekutele on kodanike osalusprotsessi soovituste rakendamiseks ja ootuste täitmiseks vajalik algatada institutsiooniliste reformide protsess;

| D. | arvestades, et uued poliitikasuunad ja mõnel juhul aluslepingu muudatused on vajalikud mitte nende endi tõttu, vaid kõigi ELi kodanike huvides, sest nende eesmärk on kujundada EL ümber viisil, mis suurendaks ELi tegutsemisvõimet ning demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uued poliitikasuunad ja mõnel juhul aluslepingu muudatused on vajalikud mitte nende endi tõttu, vaid kõigi ELi kodanike huvides, sest nende eesmärk on kujundada EL ümber viisil, mis suurendaks ELi tegutsemisvõimet ning demokraatlikku legitiimsust ja vastutust;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa tuleviku konverentsi 9. mai 2022. aasta järelduste üle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi alustekstiga on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtnud kohustuse võtta Euroopa tuleviku konverentsi järelduste suhtes tulemuslikke järelmeetmeid oma pädevuse raames ja kooskõlas aluslepingutega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et mitmed Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekud eeldavad aluslepingute muutmist ja et parlamendi põhiseaduskomisjon valmistab ette asjakohased ettepanekud aluslepingute muutmiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige pärast viimaseid kriise oleks vaja aluslepinguid kiiresti muuta tagamaks, et liidul oleks pädevus tulevastes kriisides tulemuslikumalt tegutseda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | esitab sel põhjusel nõukogule ELi lepingu artiklis 48 sätestatud tavalise läbivaatamismenetluse kohaselt aluslepingute muutmiseks muu hulgas järgmised ettepanekud:






  — | suurendada liidu tegutsemisvõimet hääletusmenetluste ümberkujundamisega, sealhulgas võimaldades nõukogul teha otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega ühehäälsuse nõude asemel asjakohastes valdkondades, näiteks sanktsioonide ja üleminekuklauslite kehtestamisel, ning hädaolukorra tekkimisel; |
| --- | --- | --- |

5.

—

suurendada liidu tegutsemisvõimet hääletusmenetluste ümberkujundamisega, sealhulgas võimaldades nõukogul teha otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega ühehäälsuse nõude asemel asjakohastes valdkondades, näiteks sanktsioonide ja üleminekuklauslite kehtestamisel, ning hädaolukorra tekkimisel;

| — | kohandada liidule aluslepingutega antud pädevusi, eelkõige tervishoiu ja piiriüleste terviseohtude valdkonnas, niisuguse energiatõhususel ja taastuvenergial põhineva energialiidu väljakujundamisel, mis on välja töötatud kooskõlas kliimamuutuste leevendamiseks sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepetega, kaitsevaldkonnas ning sotsiaal- ja majanduspoliitikas, tagada Euroopa sotsiaalõiguste samba täielik rakendamine ja lisada ELi toimimise lepingu artikli 9 raames sotsiaalse progressi protokolliga seotud sotsiaalne progress aluslepingutesse; toetada ELi majanduse konkurentsivõime ja vastupanuvõime tugevdamist, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja konkurentsivõime kontrollile, ning edendada tulevikku suunatud investeeringuid, milles keskendutakse õiglasele, rohe- ja digiüleminekule; |
| --- | --- |

—

kohandada liidule aluslepingutega antud pädevusi, eelkõige tervishoiu ja piiriüleste terviseohtude valdkonnas, niisuguse energiatõhususel ja taastuvenergial põhineva energialiidu väljakujundamisel, mis on välja töötatud kooskõlas kliimamuutuste leevendamiseks sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepetega, kaitsevaldkonnas ning sotsiaal- ja majanduspoliitikas, tagada Euroopa sotsiaalõiguste samba täielik rakendamine ja lisada ELi toimimise lepingu artikli 9 raames sotsiaalse progressi protokolliga seotud sotsiaalne progress aluslepingutesse; toetada ELi majanduse konkurentsivõime ja vastupanuvõime tugevdamist, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja konkurentsivõime kontrollile, ning edendada tulevikku suunatud investeeringuid, milles keskendutakse õiglasele, rohe- ja digiüleminekule;

| — | anda parlamendile täielikud kaasotsustamisõigused ELi eelarve suhtes ning õigus esitada ja muuta õigusakte ning neid kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

—

anda parlamendile täielikud kaasotsustamisõigused ELi eelarve suhtes ning õigus esitada ja muuta õigusakte ning neid kehtetuks tunnistada;

| — | tugevdada liidu aluseks olevate väärtuste kaitsmise korda ning selgitada põhiväärtuste rikkumiste kindlakstegemist ja tagajärgi (ELi lepingu artikkel 7 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta); |
| --- | --- |

—

tugevdada liidu aluseks olevate väärtuste kaitsmise korda ning selgitada põhiväärtuste rikkumiste kindlakstegemist ja tagajärgi (ELi lepingu artikkel 7 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta);

| 6. | teeb täpsema ettepaneku muuta järgmisi aluslepingu artikleid järgmiselt:






  — | ELi lepingu artikkel 29

  „Nõukogu võtab vastu otsuseid, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele.
  Kui otsusega nähakse ette ühe või enama kolmanda riigiga sõlmitud majandus- ja finantssuhete osaline või täielik katkestamine või vähendamine, teeb nõukogu oma otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.
  Liikmesriigid tagavad, et nende riigi poliitika vastab liidu seisukohtadele.“ |
| --- | --- | --- |

6.

—

ELi lepingu artikkel 29

„Nõukogu võtab vastu otsuseid, milles määratletakse liidu lähenemisviis konkreetsele geograafilist või temaatilist laadi küsimusele.
  Kui otsusega nähakse ette ühe või enama kolmanda riigiga sõlmitud majandus- ja finantssuhete osaline või täielik katkestamine või vähendamine, teeb nõukogu oma otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.
  Liikmesriigid tagavad, et nende riigi poliitika vastab liidu seisukohtadele.“

| — | ELi lepingu artikli 48 lõike 7 neljas lõik

  „
  Niisuguste otsuste
  vastuvõtmiseks teeb Euroopa Ülemkogu
  otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 238 lõike 3 punktis b,
  pärast Euroopa Parlamendilt selle liikmete enamusega antud nõusoleku saamist.“ |
| --- | --- |

—

ELi lepingu artikli 48 lõike 7 neljas lõik

„
  Niisuguste otsuste
  vastuvõtmiseks teeb Euroopa Ülemkogu
  otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 238 lõike 3 punktis b,
  pärast Euroopa Parlamendilt selle liikmete enamusega antud nõusoleku saamist.“

| 7. | kutsub nõukogu üles esitama kõnealused ettepanekud otse Euroopa Ülemkogule läbivaatamiseks, et kutsuda kokku riikide parlamentide, liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatest koosnev konvent; |
| --- | --- |

7.

kutsub nõukogu üles esitama kõnealused ettepanekud otse Euroopa Ülemkogule läbivaatamiseks, et kutsuda kokku riikide parlamentide, liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatest koosnev konvent;

| 8. | on veendunud, et ELi sotsiaalpartnerite, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee, ELi kodanikuühiskonna ja kandidaatriikide esindajad tuleks kutsuda konvendile vaatlejatena; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et ELi sotsiaalpartnerite, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee, ELi kodanikuühiskonna ja kandidaatriikide esindajad tuleks kutsuda konvendile vaatlejatena;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule ja edastada see komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule ja edastada see komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0141.

1

(2)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 201.

2

(3)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 90.

3

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/132

---

P9_TA(2022)0245

Uus kaubandusalane meede sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamiseks

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta resolutsioon uue kaubandusalase meetme kohta, mis käsitleb sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamist (2022/2611(RSP))

(2022/C 493/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatist, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatist, milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 12. juuli 2021. aasta hoolsuskohustuse suuniseid ELi ettevõtjatele, et võtta arvesse sunniviisilise töö ohtu kogu äritegevuse käigus ja kõigis tarneahelates, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 12. juuli 2021. aasta hoolsuskohustuse suuniseid ELi ettevõtjatele, et võtta arvesse sunniviisilise töö ohtu kogu äritegevuse käigus ja kõigis tarneahelates,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (1),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (2),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (3),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni ja selle 2014. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni ja selle 2014. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse 1999. aasta ILO lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aasta ILO lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust uue kaubandusalase meetme kohta sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamiseks (O-000018/2022 – B9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust uue kaubandusalase meetme kohta sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamiseks (O-000018/2022 – B9-0015/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et ILO 1930. aasta sunniviisilise töö konventsioonis (nr 29) määratletakse sunniviisilist tööd kui „igasugust tööd või teenistust, mida nõutakse mis tahes isikult ükskõik missuguse karistusega ähvardades ja milleks see isik ei ole ennast vabatahtlikult pakkunud“; arvestades, et ILO kasutab sunniviisilise töö olemasolu kindlakstegemiseks 11 näitajat; arvestades, et need näitajad on järgmised: kaitsetuse ärakasutamine, pettus, liikumispiirangud, isoleeritus, füüsiline ja seksuaalne vägivald, hirmutamine ja ähvardused, isikut tõendavate dokumentide äravõtmine, palga kinnipidamine, võlaorjus, väga halvad töö- ja elamistingimused ning liigne ületunnitöö; arvestades, et mõnikord on sunniviisilise töö olemasolu kindlakstegemiseks vajalik rohkem kui ühe loetletud näitaja esinemine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ILO 1930. aasta sunniviisilise töö konventsioonis (nr 29) määratletakse sunniviisilist tööd kui „igasugust tööd või teenistust, mida nõutakse mis tahes isikult ükskõik missuguse karistusega ähvardades ja milleks see isik ei ole ennast vabatahtlikult pakkunud“; arvestades, et ILO kasutab sunniviisilise töö olemasolu kindlakstegemiseks 11 näitajat; arvestades, et need näitajad on järgmised: kaitsetuse ärakasutamine, pettus, liikumispiirangud, isoleeritus, füüsiline ja seksuaalne vägivald, hirmutamine ja ähvardused, isikut tõendavate dokumentide äravõtmine, palga kinnipidamine, võlaorjus, väga halvad töö- ja elamistingimused ning liigne ületunnitöö; arvestades, et mõnikord on sunniviisilise töö olemasolu kindlakstegemiseks vajalik rohkem kui ühe loetletud näitaja esinemine;

| B. | arvestades, et ILO hinnangute kohaselt on kogu maailmas praegu 25 miljonit inimest sunnitud tegema sunniviisilist tööd ja neist 20,8 miljonit on eraisikute poolt kohustatud tegema sunniviisilist tööd ja 4,1 miljonit on selleks kohustatud riigi poolt; arvestades, et sunniviisilist tööd tegevatest inimestest moodustavad 61 % naised ja tütarlapsed; arvestades, et võõrtöötajad on sunniviisilise töö suhtes eriti kaitsetud; arvestades, et COVID-19 pandeemia on olukorda süvendanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ILO hinnangute kohaselt on kogu maailmas praegu 25 miljonit inimest sunnitud tegema sunniviisilist tööd ja neist 20,8 miljonit on eraisikute poolt kohustatud tegema sunniviisilist tööd ja 4,1 miljonit on selleks kohustatud riigi poolt; arvestades, et sunniviisilist tööd tegevatest inimestest moodustavad 61 % naised ja tütarlapsed; arvestades, et võõrtöötajad on sunniviisilise töö suhtes eriti kaitsetud; arvestades, et COVID-19 pandeemia on olukorda süvendanud;

| C. | arvestades, et ILO viimased ülemaailmsed hinnangud näitavad, et 2020. aasta alguses kasutati maailmas lapstööjõuna 160 miljonit last ehk peaaegu iga kümnendat last kogu maailmas; arvestades, et 79 miljonit last, st peaaegu pooled kõigist lapstööjõuna kasutatud lastest, on langenud lapsele sobimatu töö ohvriks, tehes ohtlikku tööd, mis otseselt ohustab nende tervist, ohutust ja kõlbelist arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ILO viimased ülemaailmsed hinnangud näitavad, et 2020. aasta alguses kasutati maailmas lapstööjõuna 160 miljonit last ehk peaaegu iga kümnendat last kogu maailmas; arvestades, et 79 miljonit last, st peaaegu pooled kõigist lapstööjõuna kasutatud lastest, on langenud lapsele sobimatu töö ohvriks, tehes ohtlikku tööd, mis otseselt ohustab nende tervist, ohutust ja kõlbelist arengut;

| D. | arvestades, et uuringutest on ilmnenud, et sunniviisiline töö takistab kestlikku arengut ja avaldab negatiivset mõju põlvkonnalt põlvkonnale üle kanduvale vaesusele, ebavõrdsusele ja valitsemisele ning soodustab korruptsiooni ja ebaseaduslikke rahavooge; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uuringutest on ilmnenud, et sunniviisiline töö takistab kestlikku arengut ja avaldab negatiivset mõju põlvkonnalt põlvkonnale üle kanduvale vaesusele, ebavõrdsusele ja valitsemisele ning soodustab korruptsiooni ja ebaseaduslikke rahavooge;

| E. | arvestades, et ELi majandus on ülemaailmsete tarneahelate tõttu seotud miljonite töötajatega kogu maailmas; arvestades, et ELi tarbijad tahavad olla kindlad, et nende ostetavad kaubad toodetakse kestlikul ja õiglasel viisil, mis tagab inimväärse töö neile, kes neid kaupu toodavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi majandus on ülemaailmsete tarneahelate tõttu seotud miljonite töötajatega kogu maailmas; arvestades, et ELi tarbijad tahavad olla kindlad, et nende ostetavad kaubad toodetakse kestlikul ja õiglasel viisil, mis tagab inimväärse töö neile, kes neid kaupu toodavad;

| F. | arvestades, et sunniviisiline töö on kindlaks määramata hinnaga väline tegur, mis pärsib innovatsiooni ja tootlikkust ning annab ebaõiglase konkurentsieelise neile ettevõtjatele ja valitsustele, kes seda toetavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sunniviisiline töö on kindlaks määramata hinnaga väline tegur, mis pärsib innovatsiooni ja tootlikkust ning annab ebaõiglase konkurentsieelise neile ettevõtjatele ja valitsustele, kes seda toetavad;

| G. | arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen kinnitas oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa liidus, et komisjon teeb ettepaneku keelata ELi turul sunniviisilise töö abil valminud tooted; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen kinnitas oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa liidus, et komisjon teeb ettepaneku keelata ELi turul sunniviisilise töö abil valminud tooted;

| H. | arvestades, et ettepanekus võtta vastu direktiiv, mis käsitleb äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust, näeb komisjon ette hoolsuskohustused teatud künnist ületavatele suurtele äriühingutele ja teatud muudele äriühingutele, mis tegutsevad eelkõige tundlikes sektorites, et nende ülemaailmsetes tarneahelates tuvastataks, ennetataks, leevendataks ja arvestataks tegelikku ning võimalikku kahjulikku mõju inimõigustele (sh töötaja õigustele) ja keskkonnale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ettepanekus võtta vastu direktiiv, mis käsitleb äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust, näeb komisjon ette hoolsuskohustused teatud künnist ületavatele suurtele äriühingutele ja teatud muudele äriühingutele, mis tegutsevad eelkõige tundlikes sektorites, et nende ülemaailmsetes tarneahelates tuvastataks, ennetataks, leevendataks ja arvestataks tegelikku ning võimalikku kahjulikku mõju inimõigustele (sh töötaja õigustele) ja keskkonnale;

| I. | arvestades, et komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatises (milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066)) nähakse ette komisjoni kavatsus koostada uus seadusandlik algatus, millega keelatakse sunniviisilise, sh laste sunniviisilise töö abil valminud toodete ELi turule laskmine; arvestades, et see algatus hõlmab nii kodumaiseid kui ka imporditud tooteid ning nende keelustamine ühendatakse selles tugeva ja riskipõhise jõustamisraamistikuga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni 23. veebruari 2022. aasta teatises (milles käsitletakse inimväärset tööd kogu maailmas üleilmseks õiglaseks üleminekuks ja kestlikuks taastumiseks (COM(2022)0066)) nähakse ette komisjoni kavatsus koostada uus seadusandlik algatus, millega keelatakse sunniviisilise, sh laste sunniviisilise töö abil valminud toodete ELi turule laskmine; arvestades, et see algatus hõlmab nii kodumaiseid kui ka imporditud tooteid ning nende keelustamine ühendatakse selles tugeva ja riskipõhise jõustamisraamistikuga;

| J. | arvestades, et sunniviisiline töö on keeruline nähtus ning sunniviisilise töö abil valmistatud toodete keelustamisest ei piisa sunniviisilise töö kaotamiseks ega selle algpõhjuste vastu võitlemiseks; arvestades, et selle ülemaailmse probleemiga tegelemiseks peaks EL keskenduma ka dialoogile kolmandate riikidega, tehnilisele abile ning suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamisele; arvestades, et EL peaks tegema ka mitmepoolsel tasandil aktiivset tööd, et leida ühiseid lahendusi sunniviisilise töö kaotamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sunniviisiline töö on keeruline nähtus ning sunniviisilise töö abil valmistatud toodete keelustamisest ei piisa sunniviisilise töö kaotamiseks ega selle algpõhjuste vastu võitlemiseks; arvestades, et selle ülemaailmse probleemiga tegelemiseks peaks EL keskenduma ka dialoogile kolmandate riikidega, tehnilisele abile ning suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamisele; arvestades, et EL peaks tegema ka mitmepoolsel tasandil aktiivset tööd, et leida ühiseid lahendusi sunniviisilise töö kaotamiseks;

| K. | arvestades, et paljud ELi äriühingud järgivad mitmeid vabatahtlikke ja kattuvaid suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta, kuid nende kasutuselevõtt vajab veel parandamist; arvestades, et selle probleemi lahendamiseks on ELis juba ette nähtud kohustuslikud hoolsuskohustuste reeglid erisektorites, näiteks puidule ja konfliktipiirkonnast pärit mineraalide hankimisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud ELi äriühingud järgivad mitmeid vabatahtlikke ja kattuvaid suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta, kuid nende kasutuselevõtt vajab veel parandamist; arvestades, et selle probleemi lahendamiseks on ELis juba ette nähtud kohustuslikud hoolsuskohustuste reeglid erisektorites, näiteks puidule ja konfliktipiirkonnast pärit mineraalide hankimisele;

| L. | arvestades, et sunniviisilise töö abil valminud toodete väljajätmise tulemuslikkus sõltub mitmest tegurist, näiteks sellest, kui suur osa ülemaailmsest sektoripõhisest nõudlusest osaleb boikotis, kaubavahetuse ümbersuunamisest, ümberjaotamisest või toodete ümberkujundamisest eksportivatele ettevõtjatele tekkivatest kuludest ja selliste ettevõtjate elujõulisusest, tarnijate turuvõimust ning sellest, kuidas vastuvõtva riigi valitsus reageerib välisele survele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sunniviisilise töö abil valminud toodete väljajätmise tulemuslikkus sõltub mitmest tegurist, näiteks sellest, kui suur osa ülemaailmsest sektoripõhisest nõudlusest osaleb boikotis, kaubavahetuse ümbersuunamisest, ümberjaotamisest või toodete ümberkujundamisest eksportivatele ettevõtjatele tekkivatest kuludest ja selliste ettevõtjate elujõulisusest, tarnijate turuvõimust ning sellest, kuidas vastuvõtva riigi valitsus reageerib välisele survele;

| M. | arvestades, et sunniviisilise tööga seotud eri probleemide lahendamiseks on vaja kombineerida mitmeid vahendeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sunniviisilise tööga seotud eri probleemide lahendamiseks on vaja kombineerida mitmeid vahendeid;

| N. | arvestades, et WTO nõuetele vastamiseks peab igasugune toodete väljajätmine olema struktureeritud nii, et ei rikutaks vabakaubanduse valdkonnas võetud kohustusi, mille kohaselt ei tohi kaupu nende geograafilise päritolu alusel diskrimineerida; arvestades, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XX artiklis nähakse ette õiguslikud alused toote väljajätmisotsuste õigustamiseks; arvestades, et iga selline väljajätmine peab olema tõenduspõhine ja järgnema konsultatsioonile sellest tegevusest mõjutatud osalistega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et WTO nõuetele vastamiseks peab igasugune toodete väljajätmine olema struktureeritud nii, et ei rikutaks vabakaubanduse valdkonnas võetud kohustusi, mille kohaselt ei tohi kaupu nende geograafilise päritolu alusel diskrimineerida; arvestades, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XX artiklis nähakse ette õiguslikud alused toote väljajätmisotsuste õigustamiseks; arvestades, et iga selline väljajätmine peab olema tõenduspõhine ja järgnema konsultatsioonile sellest tegevusest mõjutatud osalistega;

| O. | arvestades, et sunniviisilise töö abil valminud toodete keelu kehtestamine on nii Euroopa Parlamendi kui ka ELi kui terviku poliitiline prioriteet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sunniviisilise töö abil valminud toodete keelu kehtestamine on nii Euroopa Parlamendi kui ka ELi kui terviku poliitiline prioriteet;

| 1. | nõuab uut WTO nõuetele vastavat kaubandusalast meedet, mis täiendaks äriühingute kestlikkusalaseid hoolsuskohustuse reegleid, keelates sunniviisilise töö abil valminud või transporditud toodete impordi ja ekspordi, ning mida tuleks täiendada ELi-sisese kaubanduse meetmetega; rõhutab, et mis tahes tulevane ELi raamistik peab olema proportsionaalne, mittediskrimineeriv ja mõjus, austades võetud kohustust tagada avatud ning reeglitel põhinev kaubandussüsteem; toonitab, et uus ettepanek võiks põhineda nende riikide parimatel tavadel, kus sarnased õigusaktid juba kehtivad, nt USA ja Kanada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et sunniviisilise töö kasutamise asjaolu kindlakstegemisel tuleks lähtuda ILO sunniviilise töö näitajatest, sealhulgas uuringute alusel koostatud suunistest täiskasvanute ja laste sunniviisilise töö hindamiseks „Raske näha ja veel raskem kindlaks teha“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et uue õigusakti alusel peaks olema võimalik keelustada sunniviisilise töö abil valminud tooted, mis pärinevad teatud tootmiskohast, importijalt või äriühingult, piirkonnast, kui tegemist on riigi toetatud sunniviisilise tööga, ning transpordilaevalt või laevastikult; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et uue ELi õigusakti kohaselt peaksid ametiasutused nii omaalgatuslikult kui ka saadud teabe alusel tegutsedes pidama ELi piiril kinni kaubad, kui nad leiavad, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et need kaubad on valmistatud või transporditud sunniviisilise töö abil; märgib, et kinnipeetud kauba importijale tuleks seejärel anda võimalus vastava süüdistuse ümberlükkamiseks seeläbi, et ta tõendab asjaolu, et kaupade valmistamiseks ja transportimiseks ei ole kasutatud sunniviisilist tööd, ning selle tulemusena võidakse kaubad vabastada; rõhutab, et tõendid sunniviisilise töö puudumise kohta peavad põhinema ILO standarditel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et tooted tuleks arestida pärast seda, kui ametiasutused on leidnud piisavalt tõendeid selle kohta, et kaupade tootmiseks või transpordiks on kasutatud sunniviisilist tööd, samuti kui kaubad on pärit teatud piirkonnast, kus on levinud riigi poolt kehtestatud sunniviisiline töö; rõhutab, et arestitud kaup tuleks vabastada, kui äriühing on võimeline tõendama, et sunniviisilist tööd ei kasutatud või kahju on hüvitatud ja sunniviisilise töö näitajaid enam ei esine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mitmed ELi äriühingud juba teevad pingutusi tagamaks, et nende tarneahelas ei esineks tegutsemismustreid, millega rikutakse inimõiguseid ja tööõiguse norme; kutsub komisjoni üles pakkuma äriühingutele, eelkõige VKEdele, tehnilist ja muud asjakohast abi uute reeglite järgimisel, et vältida VKEdele tarbetu koormuse tekkimist; kutsub lisaks komisjoni üles hindama õigusakti rakendamist ja selle mõju ELi äriühingutele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et komisjonil, eelkõige kaubandusvaldkonna juhtival järelevalveametnikul, ja riiklikel ametiasutustel peab olema õigus algatada uurimisi; märgib, et avaliku sektori asutustel peab olema võimalik võtta meetmeid teabe alusel, mille on edastanud sidusrühmad, vabaühendused või mõjutatud töötajad, ning teabe alusel, mis on edastatud formaalse ja turvalise kaebuse esitamise korra alusel, näiteks ühtse kontaktpunkti kaudu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles tagama, et uue ELi õigusaktiga nähakse ette vastutavate äriühingute kohustus hüvitada mõjutatud töötajatele tekkinud kahju enne, kui impordipiirangud kaotataks; nõuab, et kahju hüvitamise ja parandusmeetmete üle tehtaks järelevalvet koostöös asjaomaste sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ametiühingutega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et ELi tasandil tuleks luua koordineerimissüsteem, et toetada liikmesriikide tollide tegevust ja tagada kõigi algatatud menetluste läbipaistvus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et avaliku sektori asutused võivad nõuda äriühingutelt niisuguse asjakohase teabe avalikustamist, mis puudutab nende tarneahelas olevaid tütarettevõtjaid, tarnijaid, allhankijaid, töövõtjaid ja äripartnereid, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladuse reegleid; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles koostama suunised, mis aitaksid äriühingutel sisse seada oma tarneahela kaardistamise protsessi, et tuvastada nõutav asjakohane teave; rõhutab, et avalik andmebaas, mis sisaldaks teavet tarnijate ja nende poolt kujutatava riski kohta või hoopis vastupidiselt tõendeid inimväärse töö kohta, võiks aidata vähendada äriühingute halduskoormust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab sanktsioonidega hõlmatud üksuste, piirkondade ja toodete avaliku nimekirja koostamist ja haldamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab sarnaselt meelestatud partneritega koostöö tegemise olulisust, et lõpetada sunniviisiline töö kogu maailmas ning tagada, et sunniviisilise töö abil valminud kaupadega ei kaubeldaks; märgib, et vaja on ühiseid pingutusi tagamaks, et keelust ei hoita kõrvale ja et ei muudetaks niisuguste kaupade marsruuti, mille tootmises kahtlustatakse sunniviisilise töö kasutamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud asjaolus, et ülemaailmseks muutuseks peab EL tegema tihedat koostööd oma partneritega, võttes ühiseid meetmeid ja tehes ühiseid uurimisi; nõuab ELi delegatsioonidele aktiivset rolli kolmandate riikide ja sidusrühmadega suhtlemisel uue õigusaktiga seotud teemadel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et sunniviisilise töö abil valminud toodete keelustamise uus kaubandusalane meede peaks olema kooskõlas teiste hoolsuskohustusi käsitlevate algatuste, inimõiguste ja kehtivate kestlikkuse normidega ning neid täiendama; märgib, et seda tuleks arvestada nii kaubanduse ja kestliku arengu peatükke käsitleva 15-punktilise tegevuskava läbivaatamisel kui ka seejärel ELi vabakaubanduslepingutesse lisatavates kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides endis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab avaliku ja erasektori investeeringute kasutamist, et luua täiendav sunniviisilise töö vaba tootmisvõimekus mõjutatud tarneahelates; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 114.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0511.

(3)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 11.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/136

---

P9_TA(2022)0235

ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2022/2039(INI))

(2022/C 493/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) II, III ja V jaotist ja preambulis sätestatud kohustust rakendada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, eriti ELi lepingu artikli 10 lõikeid 1 ja 2, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 1, artikli 16 lõiget 1, artikli 24 lõiget 1, artikleid 26, 36 ja 41, artikli 42 lõikeid 2, 3, 6 ja 7, artikleid 44, 45 ja 46 ning protokolli nr 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) II, III ja V jaotist ja preambulis sätestatud kohustust rakendada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, eriti ELi lepingu artikli 10 lõikeid 1 ja 2, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 1, artikli 16 lõiget 1, artikli 24 lõiget 1, artikleid 26, 36 ja 41, artikli 42 lõikeid 2, 3, 6 ja 7, artikleid 44, 45 ja 46 ning protokolli nr 10,

| — | võttes arvesse tegevuskava „Julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegiline kompass Euroopa Liidule, kes kaitseb oma kodanikke, väärtusi ja huve ning toetab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut“, mille nõukogu kiitis heaks 21. märtsil 2022 ning Euroopa Ülemkogu kinnitas 25. märtsil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava „Julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegiline kompass Euroopa Liidule, kes kaitseb oma kodanikke, väärtusi ja huve ning toetab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut“, mille nõukogu kiitis heaks 21. märtsil 2022 ning Euroopa Ülemkogu kinnitas 25. märtsil 2022,

| — | võttes arvesse ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2022. aasta ühisteatist „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“ (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. mai 2022. aasta ühisteatist „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“ (JOIN(2022)0024),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2022. aasta teatist „Komisjoni panus Euroopa kaitsesse“ (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2022. aasta teatist „Komisjoni panus Euroopa kaitsesse“ (COM(2022)0060),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (3),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (6),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (7),

| — | võttes arvesse parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse 2022. aasta mai aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2022. aasta mai aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta,

| — | võttes arvesse 14. juunil 2021 Brüsselis toimunud Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisel osalenud riigipeade ja valitsusjuhtide Brüsseli tippkohtumise kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. juunil 2021 Brüsselis toimunud Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisel osalenud riigipeade ja valitsusjuhtide Brüsseli tippkohtumise kommünikeed,

| — | võttes arvesse NATO peasekretäri ametisse nimetatud analüüsirühma analüüsi ja soovitusi 25. novembril 2020. aastal avaldatud aruandes „NATO-2030: United for a New Era“ (NATO-2030: ühinenud uue ajastu nimel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO peasekretäri ametisse nimetatud analüüsirühma analüüsi ja soovitusi 25. novembril 2020. aastal avaldatud aruandes „NATO-2030: United for a New Era“ (NATO-2030: ühinenud uue ajastu nimel),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 2. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Ukraina vastu suunatud agressiooni kohta, 24. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärgede kohta ning 7. aprillil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Venemaa Föderatsiooni Inimõiguste Nõukogu liikmesuse õiguste peatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 2. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Ukraina vastu suunatud agressiooni kohta, 24. märtsil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärgede kohta ning 7. aprillil 2022. aastal vastu võetud resolutsiooni Venemaa Föderatsiooni Inimõiguste Nõukogu liikmesuse õiguste peatamise kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (8), mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut, mis jõustus 1. septembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (8), mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut, mis jõustus 1. septembril 2017,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuseid, mis käsitlevad Ukrainas toimuva tõttu Venemaa suhtes kehtestatud ELi piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuseid, mis käsitlevad Ukrainas toimuva tõttu Venemaa suhtes kehtestatud ELi piiravaid meetmeid,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (9) (edaspidi „ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (9) (edaspidi „ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping“),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0164/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0164/2022),

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu, mis järgnes Venemaa 2008. aasta sissetungile Gruusiasse ja muudele ülemaailmsetele agressiivsetele tegevustele, on rahvusvahelise õiguse, ÜRO põhikirja ning 1975. aasta Helsingi lõppaktis, 1994. aasta Budapesti memorandumis ja 21. novembri 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas sätestatud põhimõtete jultunud rikkumine ning kahjustab tõsiselt Euroopa ja kogu maailma julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu, mis järgnes Venemaa 2008. aasta sissetungile Gruusiasse ja muudele ülemaailmsetele agressiivsetele tegevustele, on rahvusvahelise õiguse, ÜRO põhikirja ning 1975. aasta Helsingi lõppaktis, 1994. aasta Budapesti memorandumis ja 21. novembri 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas sätestatud põhimõtete jultunud rikkumine ning kahjustab tõsiselt Euroopa ja kogu maailma julgeolekut ja stabiilsust;

| B. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon ei täitnud Rahvusvahelise Kohtu 16. märtsi 2022. aasta otsust, milles nõutakse ühemõtteliselt, et Venemaa peataks viivitamata oma sõjalised operatsioonid ja tagaks, et kõik sõjalised või irregulaarsed relvaüksused, mille osas on võimalik, et neid juhib või toetab Venemaa, samuti kõik organisatsioonid ja isikud, kes võivad olla Venemaa kontrolli või juhtimise all, ei võtaks midagi ette sõjaliste operatsioonide jätkamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon ei täitnud Rahvusvahelise Kohtu 16. märtsi 2022. aasta otsust, milles nõutakse ühemõtteliselt, et Venemaa peataks viivitamata oma sõjalised operatsioonid ja tagaks, et kõik sõjalised või irregulaarsed relvaüksused, mille osas on võimalik, et neid juhib või toetab Venemaa, samuti kõik organisatsioonid ja isikud, kes võivad olla Venemaa kontrolli või juhtimise all, ei võtaks midagi ette sõjaliste operatsioonide jätkamiseks;

| C. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse on rünnak Euroopa rahukorra vastu ning ohustab seega ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika aluseid; arvestades, et Venemaa pidevad katsed luua ebastabiilsust liidu naabruses ja kogu maailmas ning õõnestada ja jõuliselt muuta Euroopa julgeolekukorda, tingivad vajaduse, et liit suurendaks oluliselt ja otsustavalt oma välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühtekuuluvust ja mõjusust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse on rünnak Euroopa rahukorra vastu ning ohustab seega ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika aluseid; arvestades, et Venemaa pidevad katsed luua ebastabiilsust liidu naabruses ja kogu maailmas ning õõnestada ja jõuliselt muuta Euroopa julgeolekukorda, tingivad vajaduse, et liit suurendaks oluliselt ja otsustavalt oma välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühtekuuluvust ja mõjusust;

| D. | arvestades, et tuhanded ukrainlased on kaotanud oma elu Venemaa Föderatsiooni peetavas sõjas Ukraina vastu alates 2014. aastast; arvestades, et tuhandeid inimesi on haavatud ja üle kümne miljoni inimese on olnud sunnitud oma kodudest lahkuma või on põgenenud naaberriikidesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuhanded ukrainlased on kaotanud oma elu Venemaa Föderatsiooni peetavas sõjas Ukraina vastu alates 2014. aastast; arvestades, et tuhandeid inimesi on haavatud ja üle kümne miljoni inimese on olnud sunnitud oma kodudest lahkuma või on põgenenud naaberriikidesse;

| E. | arvestades, et Venemaa relvajõud pommitavad tahtlikult ja valimatult tsiviiltaristut, sealhulgas elamuid ja varjendeid, lasteaedu, koolimaju, haiglaid, erakorralist abi ja hooldusteenust pakkuvaid asutusi ning rongi- ja bussijaamu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa relvajõud pommitavad tahtlikult ja valimatult tsiviiltaristut, sealhulgas elamuid ja varjendeid, lasteaedu, koolimaju, haiglaid, erakorralist abi ja hooldusteenust pakkuvaid asutusi ning rongi- ja bussijaamu;

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku sõnul põhjustavad need rünnakud kujuteldamatuid inimkannatusi ning need kujutavad endast sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et tsiviilisikute piinamine ja mõrvamine ning sagenevad teated inimkaubandusest, seksuaalvägivallast, ärakasutamisest, vägistamisest ja väärkohtlemisest, millega naised ja lapsed kokku puutuvad, on jõhkrad sõjakuriteod, mida tuleb kiiresti uurida ja dokumenteerida, et nende toimepanijate üle oleks võimalik kohut mõista; arvestades, et Butšas toime pandud kuritegude rahvusvaheline uurimine on pooleli; arvestades, et sissetung Ukrainasse võib olla agressioonikuritegu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 8a tähenduses ning et Venemaa armee ja selle esindajate toime pandud julmused vastavad ÜRO 1948. aasta konventsioonis sätestatud genotsiidi määratlusele; arvestades, et otsustajad ja kuriteo toimepanijad tuleb rahvusvahelise kriminaalõiguse kohaselt vastutusele võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku sõnul põhjustavad need rünnakud kujuteldamatuid inimkannatusi ning need kujutavad endast sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et tsiviilisikute piinamine ja mõrvamine ning sagenevad teated inimkaubandusest, seksuaalvägivallast, ärakasutamisest, vägistamisest ja väärkohtlemisest, millega naised ja lapsed kokku puutuvad, on jõhkrad sõjakuriteod, mida tuleb kiiresti uurida ja dokumenteerida, et nende toimepanijate üle oleks võimalik kohut mõista; arvestades, et Butšas toime pandud kuritegude rahvusvaheline uurimine on pooleli; arvestades, et sissetung Ukrainasse võib olla agressioonikuritegu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 8a tähenduses ning et Venemaa armee ja selle esindajate toime pandud julmused vastavad ÜRO 1948. aasta konventsioonis sätestatud genotsiidi määratlusele; arvestades, et otsustajad ja kuriteo toimepanijad tuleb rahvusvahelise kriminaalõiguse kohaselt vastutusele võtta;

| G. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse tõi sõja tagasi Euroopasse ja meie, eurooplased Euroopa Liidus, peame nüüd jääma kindlameelseks ja otsustavaks, et kaitsta liitu ning selle väärtusi ja põhimõtteid, sealhulgas territoriaalse terviklikkuse põhimõtet, riikide suveräänsust ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse tõi sõja tagasi Euroopasse ja meie, eurooplased Euroopa Liidus, peame nüüd jääma kindlameelseks ja otsustavaks, et kaitsta liitu ning selle väärtusi ja põhimõtteid, sealhulgas territoriaalse terviklikkuse põhimõtet, riikide suveräänsust ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda;

| H. | arvestades, et suutmatus reageerida asjakohaselt Venemaa agressioonile Gruusias 2008. aastal ja Ukrainas 2014. aastal ajendas Venemaad jätkama agressiivseid sõjalisi ja poliitilisi kampaaniaid, sealhulgas täiemahuline sissetung Ukrainasse, ning seeläbi nõrgendades ja õõnestades reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja stabiilsust nii Euroopas kui ka mujal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suutmatus reageerida asjakohaselt Venemaa agressioonile Gruusias 2008. aastal ja Ukrainas 2014. aastal ajendas Venemaad jätkama agressiivseid sõjalisi ja poliitilisi kampaaniaid, sealhulgas täiemahuline sissetung Ukrainasse, ning seeläbi nõrgendades ja õõnestades reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja stabiilsust nii Euroopas kui ka mujal;

| I. | arvestades, et vaba maailma strateegiline eesmärk on aidata Ukrainal alistada agressorriik Venemaa ja saada tagasi kontroll oma rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaba maailma strateegiline eesmärk on aidata Ukrainal alistada agressorriik Venemaa ja saada tagasi kontroll oma rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi üle;

| J. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu ja tema rünnak Euroopa rahukorra vastu toimuvad Venemaa kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooni tõsise represseerimise taustal, mille eesmärk on üha enam totalitaarseks muutuva režiimi püsimajäämine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni agressioonisõda Ukraina vastu ja tema rünnak Euroopa rahukorra vastu toimuvad Venemaa kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooni tõsise represseerimise taustal, mille eesmärk on üha enam totalitaarseks muutuva režiimi püsimajäämine;

| K. | arvestades, et Euroopa kaitsmine on eelkõige kõigi Euroopa demokraatlike riikide kohustus; arvestades, et selle kohustusega peavad kaasnema asjakohased rahalised ja sõjalise võimega seotud eesmärgid; arvestades, et liit on otsustanud anda oma panuse, et astuda vastu Venemaa Föderatsiooni katsetele hävitada rahvusvahelise julgeoleku ja stabiilsuse alused, tehes muu hulgas tihedat koostööd NATOga, mis on selle liikmete kollektiivse kaitse nurgakivi; arvestades, et 18. mail 2022 esitasid Soome ja Rootsi ametlikult oma taotlused NATOga ühinemiseks; arvestades, et on oluline, et kõik NATO liitlased ratifitseeriksid kiiresti Soome ja Rootsi ühinemisprotokollid; arvestades, et Türgi on näidanud vastumeelsust Soome ja Rootsi NATOga ühinemise taotluste suhtes; arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõige 7 on jätkuvalt Euroopa julgeolekustruktuuri oluline element, mis pakub tuge ja kaitset kõigile ELi liikmesriikidele; arvestades, et parlament on väljendanud siirast tänu USA uuendatud abi ja koostöö eest Euroopa territoriaalse kaitse toetamisel ja tagamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa kaitsmine on eelkõige kõigi Euroopa demokraatlike riikide kohustus; arvestades, et selle kohustusega peavad kaasnema asjakohased rahalised ja sõjalise võimega seotud eesmärgid; arvestades, et liit on otsustanud anda oma panuse, et astuda vastu Venemaa Föderatsiooni katsetele hävitada rahvusvahelise julgeoleku ja stabiilsuse alused, tehes muu hulgas tihedat koostööd NATOga, mis on selle liikmete kollektiivse kaitse nurgakivi; arvestades, et 18. mail 2022 esitasid Soome ja Rootsi ametlikult oma taotlused NATOga ühinemiseks; arvestades, et on oluline, et kõik NATO liitlased ratifitseeriksid kiiresti Soome ja Rootsi ühinemisprotokollid; arvestades, et Türgi on näidanud vastumeelsust Soome ja Rootsi NATOga ühinemise taotluste suhtes; arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõige 7 on jätkuvalt Euroopa julgeolekustruktuuri oluline element, mis pakub tuge ja kaitset kõigile ELi liikmesriikidele; arvestades, et parlament on väljendanud siirast tänu USA uuendatud abi ja koostöö eest Euroopa territoriaalse kaitse toetamisel ja tagamisel;

| L. | arvestades, et Ukrainal on ÜRO põhikirja artikli 51 kohaselt põhimõtteline õigus enesekaitsele; arvestades, et parlament tunnustab Ukraina inimesi nende julguse eest kaitsta oma riiki ning meie ühiseid väärtusi, nagu vabadus ja demokraatia, ning ei jäta neid hätta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ukrainal on ÜRO põhikirja artikli 51 kohaselt põhimõtteline õigus enesekaitsele; arvestades, et parlament tunnustab Ukraina inimesi nende julguse eest kaitsta oma riiki ning meie ühiseid väärtusi, nagu vabadus ja demokraatia, ning ei jäta neid hätta;

| M. | arvestades, et parlament nõudis oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsioonis Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta, et ELi institutsioonid töötaksid selle nimel, et anda Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus, ning jätkaksid samal ajal tööd Ukraina integreerimiseks ELi siseturule vastavalt ELi-Ukraina assotsieerimislepingule; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlament nõudis oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsioonis Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta, et ELi institutsioonid töötaksid selle nimel, et anda Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus, ning jätkaksid samal ajal tööd Ukraina integreerimiseks ELi siseturule vastavalt ELi-Ukraina assotsieerimislepingule;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu Ukraina nõuandemissiooni uuendatud volituste alusel tagab missioon tiheda koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, Eurojusti (ELi amet) ning liikmesriikidega, võttes meetmeid, mis otseselt toetavad Ukrainas toime pandud rahvusvaheliste kuritegude uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu Ukraina nõuandemissiooni uuendatud volituste alusel tagab missioon tiheda koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, Eurojusti (ELi amet) ning liikmesriikidega, võttes meetmeid, mis otseselt toetavad Ukrainas toime pandud rahvusvaheliste kuritegude uurimist ja nende eest vastutusele võtmist;

| O. | arvestades, et parlament peaks algatama põhjaliku analüüsi põhjuste kohta, miks EL, selle liikmesriigid ja nende rahvusvahelise kogukonna sarnaselt meelestatud partnerid ei suutnud ära hoida Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda, millega rikutakse ÜRO põhikirja ning seeläbi on tegemist ka rünnakuga, mis on suunatud Euroopa rahu- ja julgeolekukorra tuuma, väärtuste, heaolu ning selle demokraatlike aluste vastu, ning tegema kokkuvõtte Venemaapoliitikas tehtud vigadest saadud õppetundidest, alustades sellest, et ei suudetud tagada 12. augusti 2008. aasta ELi vahendatud relvarahukokkuleppe täielikku rakendamist ega ka niisuguste juhtumite uurimist, mille kohaselt rikuti alates 2014. aastast kehtestatud sanktsioone; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parlament peaks algatama põhjaliku analüüsi põhjuste kohta, miks EL, selle liikmesriigid ja nende rahvusvahelise kogukonna sarnaselt meelestatud partnerid ei suutnud ära hoida Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda, millega rikutakse ÜRO põhikirja ning seeläbi on tegemist ka rünnakuga, mis on suunatud Euroopa rahu- ja julgeolekukorra tuuma, väärtuste, heaolu ning selle demokraatlike aluste vastu, ning tegema kokkuvõtte Venemaapoliitikas tehtud vigadest saadud õppetundidest, alustades sellest, et ei suudetud tagada 12. augusti 2008. aasta ELi vahendatud relvarahukokkuleppe täielikku rakendamist ega ka niisuguste juhtumite uurimist, mille kohaselt rikuti alates 2014. aastast kehtestatud sanktsioone;

| P. | arvestades, et nõukogu tunnistas strateegilises kompassis, et julgeolek ja stabiilsus kogu Lääne-Balkanil ei ole ikka veel kindel ning et on oht, et Euroopa julgeolekuolukorra praegusel halvenemisel võib olla ülekanduv mõju; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõukogu tunnistas strateegilises kompassis, et julgeolek ja stabiilsus kogu Lääne-Balkanil ei ole ikka veel kindel ning et on oht, et Euroopa julgeolekuolukorra praegusel halvenemisel võib olla ülekanduv mõju;

| Q. | arvestades, et on tungiv vajadus suurendada valmisolekut, et tulla paremini toime kõikvõimalike tulevaste kriisidega, eelkõige humanitaar- ja julgeolekukriisidega; arvestades, et liit peab kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, pöörates erilist tähelepanu õigeaegsele kaasamisele, et kaitsta liitu, tema elanikke, väärtusi ja huve ning aidata tagada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; arvestades, et liit peab tegema koostööd oma liitlastega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on tungiv vajadus suurendada valmisolekut, et tulla paremini toime kõikvõimalike tulevaste kriisidega, eelkõige humanitaar- ja julgeolekukriisidega; arvestades, et liit peab kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, pöörates erilist tähelepanu õigeaegsele kaasamisele, et kaitsta liitu, tema elanikke, väärtusi ja huve ning aidata tagada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; arvestades, et liit peab tegema koostööd oma liitlastega;

| R. | arvestades, et relvakonfliktid mõjutavad naisi, tütarlapsi ja vähekaitstud rühmi ebaproportsionaalselt rohkem; arvestades, et naiste ja tütarlaste konstruktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises ning konfliktijärgses ülesehitamises muudab rahu kestlikumaks; arvestades, et ELi institutsioonid on võtnud kohustuse edendada soolist võrdõiguslikkust ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskavaga, mis hõlmab ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP) ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et relvakonfliktid mõjutavad naisi, tütarlapsi ja vähekaitstud rühmi ebaproportsionaalselt rohkem; arvestades, et naiste ja tütarlaste konstruktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises ning konfliktijärgses ülesehitamises muudab rahu kestlikumaks; arvestades, et ELi institutsioonid on võtnud kohustuse edendada soolist võrdõiguslikkust ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskavaga, mis hõlmab ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP) ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP);

| S. | arvestades, et parlamendi aktiivne roll liidu ühise kaitsepoliitika kujundamisel ja ühise kaitse loomisel, tema poliitiline toetus neile ja demokraatlik kontroll nende üle kinnitaks ning tugevdaks liidu esindamisega seotud ja demokraatlikke aluseid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlamendi aktiivne roll liidu ühise kaitsepoliitika kujundamisel ja ühise kaitse loomisel, tema poliitiline toetus neile ja demokraatlik kontroll nende üle kinnitaks ning tugevdaks liidu esindamisega seotud ja demokraatlikke aluseid;

| T. | arvestades, et liidu toimimine põhineb esindusdemokraatial ja arvestades, et kodanikud on liidu tasandil parlamendis otseselt esindatud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liidu toimimine põhineb esindusdemokraatial ja arvestades, et kodanikud on liidu tasandil parlamendis otseselt esindatud;

| U. | arvestades, et iga ELi institutsioon peaks täielikult kasutama talle aluslepingutega antud volitusi ning tegema seda kooskõlas aluslepingutes sätestatud korra, tingimuste ja eesmärkidega; arvestades, et institutsioonid peaksid tegutsema vastastikuse lojaalse koostöö põhimõtte alusel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et iga ELi institutsioon peaks täielikult kasutama talle aluslepingutega antud volitusi ning tegema seda kooskõlas aluslepingutes sätestatud korra, tingimuste ja eesmärkidega; arvestades, et institutsioonid peaksid tegutsema vastastikuse lojaalse koostöö põhimõtte alusel;

| V. | arvestades, et liidu pädevus ÜVJP küsimustes hõlmab kõiki välispoliitika valdkondi ja kõiki liidu julgeolekuga seotud küsimusi, sealhulgas liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühise kaitseni kui Euroopa Ülemkogu selle ühehäälselt otsustab kooskõlas ELi lepingu artikliga 24 ja artikli 42 lõikega 2; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liidu pädevus ÜVJP küsimustes hõlmab kõiki välispoliitika valdkondi ja kõiki liidu julgeolekuga seotud küsimusi, sealhulgas liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühise kaitseni kui Euroopa Ülemkogu selle ühehäälselt otsustab kooskõlas ELi lepingu artikliga 24 ja artikli 42 lõikega 2;

| W. | arvestades, et parlamendi eriroll liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikas on kindlaks määratud aluslepingutes; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et parlamendi eriroll liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikas on kindlaks määratud aluslepingutes;

| X. | arvestades, et koos nõukoguga peaks parlament täitma selles valdkonnas oma eelarve kinnitaja ülesandeid, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 41, ning jälgima, et täidetaks temaga konsulteerimise kohustust, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 36; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et koos nõukoguga peaks parlament täitma selles valdkonnas oma eelarve kinnitaja ülesandeid, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 41, ning jälgima, et täidetaks temaga konsulteerimise kohustust, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 36;

| Y. | arvestades, et kui välis-, julgeoleku ja kaitsepoliitika valdkonnas teevad otsuseid Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, siis nende täitmisega tegelevad Euroopa Liidus komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu, poliitika- ja julgeolekukomitee ning vastavad allasutused; arvestades, et ELi lepingu artiklis 24 nähakse ette, et „[l]iikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“ ning liikmesriigid „hoiduvad igasugustest meetmetest, mis on vastuolus liidu huvidega või mis võivad kahjustada liidu efektiivsust ühtse jõuna rahvusvahelistes suhetes“; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kui välis-, julgeoleku ja kaitsepoliitika valdkonnas teevad otsuseid Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, siis nende täitmisega tegelevad Euroopa Liidus komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu, poliitika- ja julgeolekukomitee ning vastavad allasutused; arvestades, et ELi lepingu artiklis 24 nähakse ette, et „[l]iikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“ ning liikmesriigid „hoiduvad igasugustest meetmetest, mis on vastuolus liidu huvidega või mis võivad kahjustada liidu efektiivsust ühtse jõuna rahvusvahelistes suhetes“;

| Z. | arvestades, et parlament on ainus institutsioon, kes saab liidu tasandil õiguspäraselt teha täitevvõimu üle poliitilist kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et parlament on ainus institutsioon, kes saab liidu tasandil õiguspäraselt teha täitevvõimu üle poliitilist kontrolli ja järelevalvet;

| AA. | arvestades, et liidu tasandi kaitsekoostöö süvendamine liikmesriikide vahel peaks toimuma üheaegselt nii Euroopa Parlamendi kui ka riikide parlamentide parlamentaarse järelevalve ja kontrolli tugevdamisega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et liidu tasandi kaitsekoostöö süvendamine liikmesriikide vahel peaks toimuma üheaegselt nii Euroopa Parlamendi kui ka riikide parlamentide parlamentaarse järelevalve ja kontrolli tugevdamisega;

| AB. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitab koos komisjoniga vajaduse korral parlamendile oma üksikasjalikud seisukohad seoses allpool esitatud soovitustega, eelkõige juhul, kui need on seotud parlamendi eelarve kinnitaja ja poliitilise kontrolli ülesannetega ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitab koos komisjoniga vajaduse korral parlamendile oma üksikasjalikud seisukohad seoses allpool esitatud soovitustega, eelkõige juhul, kui need on seotud parlamendi eelarve kinnitaja ja poliitilise kontrolli ülesannetega ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas;

| AC. | arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõike 2 ning artiklite 45 ja 46 kohasel koostööl liikmesriikide ja partnerite vahel peaks kohalduma aluslepingutes sätestatud õiguslikult määratletud identiteet, privileegid ja immuniteedid; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõike 2 ning artiklite 45 ja 46 kohasel koostööl liikmesriikide ja partnerite vahel peaks kohalduma aluslepingutes sätestatud õiguslikult määratletud identiteet, privileegid ja immuniteedid;

| AD. | arvestades, et liidu eesmärk on edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, et saavutada kestlik areng, tagada kõigi juurdepääs õigusemõistmisele ning luua kõigil tasanditel mõjusad, vastutustundlikud ja kaasavad institutsioonid; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et liidu eesmärk on edendada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, et saavutada kestlik areng, tagada kõigi juurdepääs õigusemõistmisele ning luua kõigil tasanditel mõjusad, vastutustundlikud ja kaasavad institutsioonid;

| AE. | arvestades, et liit peab koos oma liitlastega seadma eesmärgiks liidu rahu ja julgeoleku korra tagamise, et tagada tervele Euroopale ja selle elanikele rahu ja julgeolek, mida nad väärivad; arvestades, et sõda Ukrainas on toonud esile praeguse ülemaailmse julgeolekustruktuuri puudused; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et liit peab koos oma liitlastega seadma eesmärgiks liidu rahu ja julgeoleku korra tagamise, et tagada tervele Euroopale ja selle elanikele rahu ja julgeolek, mida nad väärivad; arvestades, et sõda Ukrainas on toonud esile praeguse ülemaailmse julgeolekustruktuuri puudused;

| AF. | arvestades, et Venemaa vaenuliku tegevuse mitmekülgsuse tõttu on oluline välja töötada ja kujundada vaba Euroopa kaitse terviklikul viisil, hõlmates kõik elutähtsad valdkonnad sh kaitse, rahvusvaheline koostöö ja meedia ning elutähtis tsiviiltaristu, tehnoloogia, tarneahelad ja energeetika; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Venemaa vaenuliku tegevuse mitmekülgsuse tõttu on oluline välja töötada ja kujundada vaba Euroopa kaitse terviklikul viisil, hõlmates kõik elutähtsad valdkonnad sh kaitse, rahvusvaheline koostöö ja meedia ning elutähtis tsiviiltaristu, tehnoloogia, tarneahelad ja energeetika;

| AG. | arvestades, et liit on silmitsi kõige otsesema ohuga oma territoriaalsele julgeolekule pärast Teise maailmasõja lõppu; arvestades, et praegune kriis on näidanud vajadust ELi eelarve arutelu järele, eelkõige arvestades käimasolevat arutelu selle üle, millist kaitseotstarbelist varustust ja abi saab liit anda; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et liit on silmitsi kõige otsesema ohuga oma territoriaalsele julgeolekule pärast Teise maailmasõja lõppu; arvestades, et praegune kriis on näidanud vajadust ELi eelarve arutelu järele, eelkõige arvestades käimasolevat arutelu selle üle, millist kaitseotstarbelist varustust ja abi saab liit anda;

| AH. | arvestades, et desinformatsiooni ja propaganda vastu tuleb võidelda viivitamatult nii õiguslikult kui ka tehniliselt, eelkõige sellistes Lääne-Balkani ja idapartnerlusriikides, mis on ELi kandidaatriigid või ELi potentsiaalsed kandidaatriigid; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et desinformatsiooni ja propaganda vastu tuleb võidelda viivitamatult nii õiguslikult kui ka tehniliselt, eelkõige sellistes Lääne-Balkani ja idapartnerlusriikides, mis on ELi kandidaatriigid või ELi potentsiaalsed kandidaatriigid;

| AI. | arvestades, et nõukogu võttis strateegilise kompassi vastu 2022. aasta märtsis; arvestades, et strateegilise kompassi eesmärk on anda liidule vahendid, et ta saaks olla mõjus julgeoleku tagaja vaenulikes oludes ning enesekindlam ülemaailmne osaleja rahu ja inimeste julgeoleku tagamisel; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et nõukogu võttis strateegilise kompassi vastu 2022. aasta märtsis; arvestades, et strateegilise kompassi eesmärk on anda liidule vahendid, et ta saaks olla mõjus julgeoleku tagaja vaenulikes oludes ning enesekindlam ülemaailmne osaleja rahu ja inimeste julgeoleku tagamisel;

| AJ. | arvestades, et kõiki Euroopa julgeoleku tugevdamisega seotud algatusi peaks korrapäraselt ajakohastama kooskõlas strateegilise kompassi järelduste ning tulevaste ohuanalüüside läbivaatamisega; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et kõiki Euroopa julgeoleku tugevdamisega seotud algatusi peaks korrapäraselt ajakohastama kooskõlas strateegilise kompassi järelduste ning tulevaste ohuanalüüside läbivaatamisega;

| AK. | arvestades, et kõiki täiendavaid rahalisi vahendeid, mis eraldatakse selleks, et tõsta kaitsekulutused 2 % SKPst, tuleks kasutada kooskõlastatult ja koostoimides ning kasutades kaitsevõime puudujääkide ületamiseks ja Euroopa kaitse tugevdamiseks täielikult ära ELi kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kõiki täiendavaid rahalisi vahendeid, mis eraldatakse selleks, et tõsta kaitsekulutused 2 % SKPst, tuleks kasutada kooskõlastatult ja koostoimides ning kasutades kaitsevõime puudujääkide ületamiseks ja Euroopa kaitse tugevdamiseks täielikult ära ELi kaitsemeetmeid;

| AL. | arvestades, et nii NATO liitlaste kui ka liikmesriikide julgeolekut aitaks suurendada see, kui igakülgselt kasutatakse ära ühise ELi kaitsevõime loomise pingutusi, eelkõige alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ja Euroopa Kaitsefondi; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et nii NATO liitlaste kui ka liikmesriikide julgeolekut aitaks suurendada see, kui igakülgselt kasutatakse ära ühise ELi kaitsevõime loomise pingutusi, eelkõige alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ja Euroopa Kaitsefondi;

| AM. | arvestades, et liikmesriigid peaksid vältima kooskõlastamata tegevusi, mis võiksid süvendada liidu kaitsevaldkonna tehnoloogilise ja tööstusbaasi killustatust ja dubleerimist, et kasutada seeläbi paremini maksumaksja raha; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et liikmesriigid peaksid vältima kooskõlastamata tegevusi, mis võiksid süvendada liidu kaitsevaldkonna tehnoloogilise ja tööstusbaasi killustatust ja dubleerimist, et kasutada seeläbi paremini maksumaksja raha;

| AN. | arvestades, et sanktsioonide täitmise tagamine on jätkuvalt üks peamisi elemente ELi vahendite hulgas võitluses Venemaa Ukraina-vastase sõja vastu, ning et seetõttu tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil teha kättesaadavaks kõik vahendid, et tagada sanktsioonide täielik täitmine; arvestades, et nõukogu on tegutsenud kiiresti ja ühtselt ning on võtnud praeguseni vastu viis sanktsioonide paketti Venemaa suhtes Ukrainas toimuva sõja tõttu, sealhulgas sellised individuaalsed sanktsioonid nagu vara arestimine ja reisipiirangud ning majanduslikud sanktsioonid finants-, kaubandus-, energeetika-, transpordi-, tehnoloogia ja kaitsesektoris, meedia piirangud, diplomaatilised meetmed, majandussuhete piirangud Krimmi ja Sevastopoliga ning valitsuse kontrolli alt väljas olevate Donetski ja Luhanski aladega, ning võtnud majanduskoostööga seotud meetmeid; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et sanktsioonide täitmise tagamine on jätkuvalt üks peamisi elemente ELi vahendite hulgas võitluses Venemaa Ukraina-vastase sõja vastu, ning et seetõttu tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil teha kättesaadavaks kõik vahendid, et tagada sanktsioonide täielik täitmine; arvestades, et nõukogu on tegutsenud kiiresti ja ühtselt ning on võtnud praeguseni vastu viis sanktsioonide paketti Venemaa suhtes Ukrainas toimuva sõja tõttu, sealhulgas sellised individuaalsed sanktsioonid nagu vara arestimine ja reisipiirangud ning majanduslikud sanktsioonid finants-, kaubandus-, energeetika-, transpordi-, tehnoloogia ja kaitsesektoris, meedia piirangud, diplomaatilised meetmed, majandussuhete piirangud Krimmi ja Sevastopoliga ning valitsuse kontrolli alt väljas olevate Donetski ja Luhanski aladega, ning võtnud majanduskoostööga seotud meetmeid;

| AO. | arvestades, et Venemaa agressioonil Ukraina vastu on ka kaudsemad tagajärjed, mis mõjutavad rahvusvaheliste suhete, ülemaailmsete liitude, tööstusliku tootmise ja tarneahelate makrotasandit, mis omakorda mõjutab toiduga kindlustatust ja inimeste elatusvahendeid; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et Venemaa agressioonil Ukraina vastu on ka kaudsemad tagajärjed, mis mõjutavad rahvusvaheliste suhete, ülemaailmsete liitude, tööstusliku tootmise ja tarneahelate makrotasandit, mis omakorda mõjutab toiduga kindlustatust ja inimeste elatusvahendeid;

| AP. | arvestades, et Hiina Rahvavabariik väljendab oma avalduste ja tegudega Venemaa seisukoha suhtes toetust ning mõistmist, edendab Venemaa narratiivi ja ilmselgeid valesid ning näitab vastumeelsust Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse täieliku toetamise suhtes; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et Hiina Rahvavabariik väljendab oma avalduste ja tegudega Venemaa seisukoha suhtes toetust ning mõistmist, edendab Venemaa narratiivi ja ilmselgeid valesid ning näitab vastumeelsust Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse täieliku toetamise suhtes;

| AQ. | arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika kujundamisel ja rakendamisel kehtib Euroopa Ülemkogus ning nõukogus ühehäälsuse nõue, välja arvatud juhul, kui aluslepingutes on ette nähtud erandid (näiteks ELi lepingu artiklis 24); |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika kujundamisel ja rakendamisel kehtib Euroopa Ülemkogus ning nõukogus ühehäälsuse nõue, välja arvatud juhul, kui aluslepingutes on ette nähtud erandid (näiteks ELi lepingu artiklis 24);

| AR. | arvestades, et Euroopa Parlamendil kui ELi kodanike otsesel esindusel liidu tasandil on ELi institutsioonides ainulaadne roll ja tal on keskne roll ELi otsuste tegemisel, sealhulgas välispoliitika valdkonnas, tagamaks, et need oleksid kooskõlas kodanike soovidega, nagu on märgitud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et Euroopa Parlamendil kui ELi kodanike otsesel esindusel liidu tasandil on ELi institutsioonides ainulaadne roll ja tal on keskne roll ELi otsuste tegemisel, sealhulgas välispoliitika valdkonnas, tagamaks, et need oleksid kooskõlas kodanike soovidega, nagu on märgitud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes;

| 1. | soovitab nõukogul ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal:






  a) | kinnitada veel kord tugevat toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele, suveräänsusele ja sõltumatusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; anda Ukrainale vajaminevat igakülgset materiaalset, sõjaväelist, finants- ja humanitaarabi ning valmistuda võimalikult suurel määral panustama riigi sõjajärgsesse taastamisse, kuna demokraatia ja vabadus sõltuvad jõukusest ja majanduslikust stabiilsusest; kehtestada õigusakti, mis võimaldaks konfiskeerida külmutatud Venemaa varasid ja rahalisi vahendeid, et neid saaks kasutada reparatsioonideks ja Ukraina ülesehitamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kinnitada veel kord tugevat toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele, suveräänsusele ja sõltumatusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; anda Ukrainale vajaminevat igakülgset materiaalset, sõjaväelist, finants- ja humanitaarabi ning valmistuda võimalikult suurel määral panustama riigi sõjajärgsesse taastamisse, kuna demokraatia ja vabadus sõltuvad jõukusest ja majanduslikust stabiilsusest; kehtestada õigusakti, mis võimaldaks konfiskeerida külmutatud Venemaa varasid ja rahalisi vahendeid, et neid saaks kasutada reparatsioonideks ja Ukraina ülesehitamiseks;

| b) | tugineda Ukraina-vastase sõja alguses üles näidatud otsustavusele ja ühtsusele ning saavutada kiiresti oma ühised eesmärgid; teha ELi tasandil tõelisi edusamme välispoliitika ja kaitsealase koostöö valdkonnas, nagu on väljendatud Versailles’ deklaratsioonis ning nõukogu 24. ja 25. märtsi 2022 järeldustes; |
| --- | --- |

b)

tugineda Ukraina-vastase sõja alguses üles näidatud otsustavusele ja ühtsusele ning saavutada kiiresti oma ühised eesmärgid; teha ELi tasandil tõelisi edusamme välispoliitika ja kaitsealase koostöö valdkonnas, nagu on väljendatud Versailles’ deklaratsioonis ning nõukogu 24. ja 25. märtsi 2022 järeldustes;

| c) | leppida kokku, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peaks olema ex officio kohal ELi liikmesriikide algatatud või juhitavates läbirääkimisvormides; |
| --- | --- |

c)

leppida kokku, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peaks olema ex officio kohal ELi liikmesriikide algatatud või juhitavates läbirääkimisvormides;

| d) | võtta kasutusele kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine teatavates välispoliitika valdkondades, nagu aluslepingutega juba ette nähtud, näiteks ELi isiklike sanktsioonide korra vastuvõtmise puhul, ning püüda seda laiendada ka nõukogu välispoliitikale, selleks et suurendada ELi välispoliitika mõjusust; |
| --- | --- |

d)

võtta kasutusele kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine teatavates välispoliitika valdkondades, nagu aluslepingutega juba ette nähtud, näiteks ELi isiklike sanktsioonide korra vastuvõtmise puhul, ning püüda seda laiendada ka nõukogu välispoliitikale, selleks et suurendada ELi välispoliitika mõjusust;

| e) | tagada, et liikmesriigid järgiksid aluslepingute põhimõtteid, eelkõige ELi lepingu artiklit 24, milles märgitakse, et „liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“; |
| --- | --- |

e)

tagada, et liikmesriigid järgiksid aluslepingute põhimõtteid, eelkõige ELi lepingu artiklit 24, milles märgitakse, et „liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“;

| f) | liikuda kiiresti edasi julgemate lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkidega kaitsekoostöö liidu loomiseks, rakendades strateegilises kompassis sätestatud konkreetseid meetmeid, mis oleks lähtepunktiks ühise ELi kaitse rakendamisel kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõike 2 sätetega; |
| --- | --- |

f)

liikuda kiiresti edasi julgemate lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkidega kaitsekoostöö liidu loomiseks, rakendades strateegilises kompassis sätestatud konkreetseid meetmeid, mis oleks lähtepunktiks ühise ELi kaitse rakendamisel kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõike 2 sätetega;

| g) | tihendada koostööd sarnaselt meelestatud partneritega kogu maailmas, eelkõige Atlandi-üleste NATO liitlastega, et säilitada võimalikult tugev ühtsus reeglitel põhineva rahvusvahelise korra kaitsmisel, edendades ja kaitstes seeläbi rahu, demokraatlikke põhimõtteid ja inimõiguste austamist ning tagades, et majanduslik sõltuvus ei ole ülimuslik inimõiguste kaitse ja väärtuste suhtes, mida liit esindab; rõhutada seda koostööd eriti maailma lõunapoolsete riikidega ning kasutada sel eesmärgil arengukoostööd ja Global Gateway strateegiat; rõhutada vajadust rahvusvahelise koostöö järele toiduga kindlustatuse küsimustes; |
| --- | --- |

g)

tihendada koostööd sarnaselt meelestatud partneritega kogu maailmas, eelkõige Atlandi-üleste NATO liitlastega, et säilitada võimalikult tugev ühtsus reeglitel põhineva rahvusvahelise korra kaitsmisel, edendades ja kaitstes seeläbi rahu, demokraatlikke põhimõtteid ja inimõiguste austamist ning tagades, et majanduslik sõltuvus ei ole ülimuslik inimõiguste kaitse ja väärtuste suhtes, mida liit esindab; rõhutada seda koostööd eriti maailma lõunapoolsete riikidega ning kasutada sel eesmärgil arengukoostööd ja Global Gateway strateegiat; rõhutada vajadust rahvusvahelise koostöö järele toiduga kindlustatuse küsimustes;

| h) | luua korraline ELi kaitseministrite nõukogu; |
| --- | --- |

h)

luua korraline ELi kaitseministrite nõukogu;

| i) | muuta liidu strateegiline autonoomia kõigi valdkondade üleseks eesmärgiks ning terviklikuks lähenemisviisiks, mis on aluseks liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikale ning välistegevusele, et liit võiks tegutseda vajaduse korral üksi ja võimaluse korral koos partneritega ning seega võimaldada liidul täita rahvusvahelisel areenil olulist rolli; luua vahendid majandusliku surve vastu võitlemiseks ning saavutada võimalikult kiiresti toidualane sõltumatus ja täielik energiavarustuskindlus, et vähendada energiasõltuvust; mitmekesistada veelgi tarneahelaid, et võidelda strateegilise sõltuvuse vastu toorainetest; tagada sellega seoses, et ka investeerimis- ja kaubanduspoliitikas valitseb vastastikkus; |
| --- | --- |

i)

muuta liidu strateegiline autonoomia kõigi valdkondade üleseks eesmärgiks ning terviklikuks lähenemisviisiks, mis on aluseks liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikale ning välistegevusele, et liit võiks tegutseda vajaduse korral üksi ja võimaluse korral koos partneritega ning seega võimaldada liidul täita rahvusvahelisel areenil olulist rolli; luua vahendid majandusliku surve vastu võitlemiseks ning saavutada võimalikult kiiresti toidualane sõltumatus ja täielik energiavarustuskindlus, et vähendada energiasõltuvust; mitmekesistada veelgi tarneahelaid, et võidelda strateegilise sõltuvuse vastu toorainetest; tagada sellega seoses, et ka investeerimis- ja kaubanduspoliitikas valitseb vastastikkus;

| j) | teha koostööd liitlaste ja partneritega, et tegeleda Venemaa Ukraina-vastase agressiooni teiseste tagajärgedega, sealhulgas toiduga kindlustatuse küsimusega kolmandates riikides, eelkõige ELi naabruses; |
| --- | --- |

j)

teha koostööd liitlaste ja partneritega, et tegeleda Venemaa Ukraina-vastase agressiooni teiseste tagajärgedega, sealhulgas toiduga kindlustatuse küsimusega kolmandates riikides, eelkõige ELi naabruses;

| k) | võidelda propaganda ja desinformatsiooni levitamise kampaaniate vastu liidus ja selle naabruses ning edendada koostööd partneritega ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning kogu maailmas, sealhulgas luues selleks kiiresti vajalikud õiguslikud ja tehnilised võimalused, et võidelda pahatahtliku välissekkumise vastu, näiteks Venemaa poolt nii enne Ukraina vastu suunatud agressioonisõda kui ka selle ajal; tugevdada Euroopa välisteenistuse idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma suutlikkust; omada ennetavat, mitmekeelset ja strateegilist kommunikatsioonipoliitikat; |
| --- | --- |

k)

võidelda propaganda ja desinformatsiooni levitamise kampaaniate vastu liidus ja selle naabruses ning edendada koostööd partneritega ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning kogu maailmas, sealhulgas luues selleks kiiresti vajalikud õiguslikud ja tehnilised võimalused, et võidelda pahatahtliku välissekkumise vastu, näiteks Venemaa poolt nii enne Ukraina vastu suunatud agressioonisõda kui ka selle ajal; tugevdada Euroopa välisteenistuse idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma suutlikkust; omada ennetavat, mitmekeelset ja strateegilist kommunikatsioonipoliitikat;

Strateegilise kompassi vastuvõtmise järelmeetmed

| l) | võtta õppust Euroopa rahutagamisrahastu kasutamisest, et toetada Ukrainat, parandada selle võimekust ja tugineda teabevõrgustikule, mida rakendati esimest korda Ukraina kriisi ajal; kaaluda Euroopa rahutagamisrahastu täiustamist ülejäänud 2021.–2027. aasta rahastamisperioodiks; kaaluda võimalusi, kuidas tugevdada ELi assotsieerunud partnerite julgeolekut ja vastupanuvõimet, kasutades strateegilise kompassi pakutavaid võimalusi ning suurendades Euroopa rahutagamisrahastu raames Gruusiale ja Moldovale antavat abi; |
| --- | --- |

l)

võtta õppust Euroopa rahutagamisrahastu kasutamisest, et toetada Ukrainat, parandada selle võimekust ja tugineda teabevõrgustikule, mida rakendati esimest korda Ukraina kriisi ajal; kaaluda Euroopa rahutagamisrahastu täiustamist ülejäänud 2021.–2027. aasta rahastamisperioodiks; kaaluda võimalusi, kuidas tugevdada ELi assotsieerunud partnerite julgeolekut ja vastupanuvõimet, kasutades strateegilise kompassi pakutavaid võimalusi ning suurendades Euroopa rahutagamisrahastu raames Gruusiale ja Moldovale antavat abi;

| m) | algatada kiiresti arutelu, et luua veel üks eelarveväline rahastamisvahend, mis käsitleks sõjaliste võimete kogu olelusringi ELi tasandil, alates teadus- ja arendustegevusalasest koostööst ning ühishangetest kuni ühise hoolduse, koolituse ja varustuskindluseni; |
| --- | --- |

m)

algatada kiiresti arutelu, et luua veel üks eelarveväline rahastamisvahend, mis käsitleks sõjaliste võimete kogu olelusringi ELi tasandil, alates teadus- ja arendustegevusalasest koostööst ning ühishangetest kuni ühise hoolduse, koolituse ja varustuskindluseni;

| n) | tõhustada ja ajakohastada märkimisväärselt luureandmete jagamist ja koostööd liikmesriikide vahel, sealhulgas liidu tasandil, ning sarnaseid seisukohti jagavate partneritega; parandada ELi luure- ja situatsioonikeskuse ning Euroopa Liidu sõjalise staabi luuredirektoraadi rahalisi ja tehnilisi vahendeid ja suutlikkust; ajakohastada süstemaatiliselt, järjepidevalt ja sageli ohuanalüüsi, nagu strateegilises kompassis eesmärgiks võetud; rõhutada, et ohuanalüüs peaks tugevdama liidu strateegilist kultuuri ja andma suuniseid poliitiliste eesmärkide prioriseerimiseks julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; |
| --- | --- |

n)

tõhustada ja ajakohastada märkimisväärselt luureandmete jagamist ja koostööd liikmesriikide vahel, sealhulgas liidu tasandil, ning sarnaseid seisukohti jagavate partneritega; parandada ELi luure- ja situatsioonikeskuse ning Euroopa Liidu sõjalise staabi luuredirektoraadi rahalisi ja tehnilisi vahendeid ja suutlikkust; ajakohastada süstemaatiliselt, järjepidevalt ja sageli ohuanalüüsi, nagu strateegilises kompassis eesmärgiks võetud; rõhutada, et ohuanalüüs peaks tugevdama liidu strateegilist kultuuri ja andma suuniseid poliitiliste eesmärkide prioriseerimiseks julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas;

| o) | tagada ELi Satelliidikeskusele liidu alaline rahastus, et ta saaks jätkata oma panust liidu meetmetesse kosmosefotode ja luureandmete kogumise valdkonnas, sealhulgas ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamiseks; |
| --- | --- |

o)

tagada ELi Satelliidikeskusele liidu alaline rahastus, et ta saaks jätkata oma panust liidu meetmetesse kosmosefotode ja luureandmete kogumise valdkonnas, sealhulgas ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamiseks;

| p) | töötada kiiresti strateegilise kompassi kõige pakilisemate aspektide rakendamiseks, sealhulgas ELi lepingu artikli 42 lõike 7 edasiseks rakendamiseks, võttes arvesse kõigi liikmesriikide konkreetset põhiseaduslikku raamistikku ja julgeolekukorda ning võttes konkreetseid meetmeid, et tugevdada elutähtsa taristu vastupidavust liidus, parandada varustuskindlust ning saada liikmesriikidelt täpseid ja kindlaid lubadusi seoses kaitsekulutuste parandamise ning ühiste jõupingutustega võimekuse puuduste kõrvaldamiseks, eelkõige strateegiliste võimaldite, ühise väljaõppe ja sõjalise hariduse valdkonnas ning oma suuremate jõupingutuste osas strateegilise kommunikatsiooni edendamiseks, samuti vahendite tugevdamise osas hübriid- ja küberohtudega ning desinformatsiooni vastu võitlemiseks; arendada edasi liidu küberkaitsepoliitikat; teha tööd pahatahtlike küberrünnete kollektiivse omistamise kindlakstegemiseks; kasutada täielikult ära ELi kübersanktsioonide korda üksikisikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes vastutavad Ukraina vastu suunatud mitmesuguste küberrünnete eest või on nendega seotud; suurendada liidu institutsioonide kaitset ja turvalisust küberrünnakute eest ELi ja liikmesriikide tasandil; tugevdada kiiremas korras nende asutuste küberkaitsevõimet, kellel on konfliktidele vahetul reageerimisel strateegiline roll; |
| --- | --- |

p)

töötada kiiresti strateegilise kompassi kõige pakilisemate aspektide rakendamiseks, sealhulgas ELi lepingu artikli 42 lõike 7 edasiseks rakendamiseks, võttes arvesse kõigi liikmesriikide konkreetset põhiseaduslikku raamistikku ja julgeolekukorda ning võttes konkreetseid meetmeid, et tugevdada elutähtsa taristu vastupidavust liidus, parandada varustuskindlust ning saada liikmesriikidelt täpseid ja kindlaid lubadusi seoses kaitsekulutuste parandamise ning ühiste jõupingutustega võimekuse puuduste kõrvaldamiseks, eelkõige strateegiliste võimaldite, ühise väljaõppe ja sõjalise hariduse valdkonnas ning oma suuremate jõupingutuste osas strateegilise kommunikatsiooni edendamiseks, samuti vahendite tugevdamise osas hübriid- ja küberohtudega ning desinformatsiooni vastu võitlemiseks; arendada edasi liidu küberkaitsepoliitikat; teha tööd pahatahtlike küberrünnete kollektiivse omistamise kindlakstegemiseks; kasutada täielikult ära ELi kübersanktsioonide korda üksikisikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes vastutavad Ukraina vastu suunatud mitmesuguste küberrünnete eest või on nendega seotud; suurendada liidu institutsioonide kaitset ja turvalisust küberrünnakute eest ELi ja liikmesriikide tasandil; tugevdada kiiremas korras nende asutuste küberkaitsevõimet, kellel on konfliktidele vahetul reageerimisel strateegiline roll;

| q) | jätkata tööd, et koostada ja rakendada ettepanek kiirsiirmisvõime meetme kohta, ning võttes arvesse selle suurt tähtsust liidu julgeoleku- ja kaitsestruktuuri jaoks, saavutada operatiivvõimekus oluliselt varem kui 2025. aastal; |
| --- | --- |

q)

jätkata tööd, et koostada ja rakendada ettepanek kiirsiirmisvõime meetme kohta, ning võttes arvesse selle suurt tähtsust liidu julgeoleku- ja kaitsestruktuuri jaoks, saavutada operatiivvõimekus oluliselt varem kui 2025. aastal;

| r) | vaadata kiiresti läbi kiirsiirmisvõime kontseptsioon, mis ei ole piisavalt ambitsioonikas, ja kujundada ümber selle keerukas struktuur, mis ei vasta piisavalt liidu pakilisele vajadusele luua väga usaldusväärne alaline hargmaine relvajõudude struktuuriüksus, mis peaks hõlmama ligikaudu 5 000 sõjaväelasest koosnevat hargmaist maismaaüksust ning õhu-, mere- ja erivägede komponente ning mille juhtivad üksused peaksid olema tegutsemisvalmid kahe kuni kolme päevaga; |
| --- | --- |

r)

vaadata kiiresti läbi kiirsiirmisvõime kontseptsioon, mis ei ole piisavalt ambitsioonikas, ja kujundada ümber selle keerukas struktuur, mis ei vasta piisavalt liidu pakilisele vajadusele luua väga usaldusväärne alaline hargmaine relvajõudude struktuuriüksus, mis peaks hõlmama ligikaudu 5 000 sõjaväelasest koosnevat hargmaist maismaaüksust ning õhu-, mere- ja erivägede komponente ning mille juhtivad üksused peaksid olema tegutsemisvalmid kahe kuni kolme päevaga;

| s) | selgitada kiiremas korras ELi lepingu artikli 44 rakendamise praktilist korda, et suurendada ÜJKP paindlikkust, võimaldades huvitatud ja suutlikel liikmesriikidel ELi raamistikus kogu liidu nimel missioone ja operatsioone kavandada ja läbi viia; |
| --- | --- |

s)

selgitada kiiremas korras ELi lepingu artikli 44 rakendamise praktilist korda, et suurendada ÜJKP paindlikkust, võimaldades huvitatud ja suutlikel liikmesriikidel ELi raamistikus kogu liidu nimel missioone ja operatsioone kavandada ja läbi viia;

| t) | püüda lisada Ühendkuningriik ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingusse asjakohaste sätete lisamise kaudu kaitse- ja välispoliitika küsimustes tehtava ühise koostöö raamistikku, et maksimeerida ELi ja Ühendkuningriigi koostöövõimalusi; |
| --- | --- |

t)

püüda lisada Ühendkuningriik ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingusse asjakohaste sätete lisamise kaudu kaitse- ja välispoliitika küsimustes tehtava ühise koostöö raamistikku, et maksimeerida ELi ja Ühendkuningriigi koostöövõimalusi;

| u) | töötada kiiresti selle nimel, et luua täielikult toimiv ELi sõjaline peakorter, ühendades sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse struktuuri ning tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise direktoraadi ning luua nii täiemahuline tsiviil-sõjaline operatsioonide peakorter, võttes arvesse uut julgeolekukeskkonda; |
| --- | --- |

u)

töötada kiiresti selle nimel, et luua täielikult toimiv ELi sõjaline peakorter, ühendades sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse struktuuri ning tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise direktoraadi ning luua nii täiemahuline tsiviil-sõjaline operatsioonide peakorter, võttes arvesse uut julgeolekukeskkonda;

| v) | luua ühine olukorrateadlikkuse keskus, mis on oluline vahend tulevikusuundade strateegilise analüüsi ja liidu strateegilise autonoomia parandamiseks; |
| --- | --- |

v)

luua ühine olukorrateadlikkuse keskus, mis on oluline vahend tulevikusuundade strateegilise analüüsi ja liidu strateegilise autonoomia parandamiseks;

| w) | kasutada täiel määral ära ELi võimearendusalgatusi, eelkõige Euroopa Kaitsefondi ja PESCOt, et täita liikmesriikide sõjalisi varusid ja suurendada liidu kaitsealast, sealhulgas õhu- ja raketitõrje suutlikkust, tõstes samal ajal PESCO tõhusust; tunnistada lisaväärtust, mida annab sarnaselt meelestatud riikidega tehtav edasine koostöö selles kontekstis teatavate konkreetsete projektide osas; |
| --- | --- |

w)

kasutada täiel määral ära ELi võimearendusalgatusi, eelkõige Euroopa Kaitsefondi ja PESCOt, et täita liikmesriikide sõjalisi varusid ja suurendada liidu kaitsealast, sealhulgas õhu- ja raketitõrje suutlikkust, tõstes samal ajal PESCO tõhusust; tunnistada lisaväärtust, mida annab sarnaselt meelestatud riikidega tehtav edasine koostöö selles kontekstis teatavate konkreetsete projektide osas;

| x) | tugevdada märkimisväärselt ÜJKP tsiviilvõimekust personali kättesaadavuse, siirmiseelse väljaõppe, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja eelarve osas ning tagada, et selle missioonid keskenduksid peamiselt kohaliku elanikkonna julgeoleku-, õigus- ja õigusriigialastele vajadustele ning et tsiviiljulgeoleku sektori ning läbipaistvuse üle tehtaks tugevat parlamentaarset järelevalvet, muutes nii ajakohastamise ja reformid kestlikumaks; |
| --- | --- |

x)

tugevdada märkimisväärselt ÜJKP tsiviilvõimekust personali kättesaadavuse, siirmiseelse väljaõppe, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja eelarve osas ning tagada, et selle missioonid keskenduksid peamiselt kohaliku elanikkonna julgeoleku-, õigus- ja õigusriigialastele vajadustele ning et tsiviiljulgeoleku sektori ning läbipaistvuse üle tehtaks tugevat parlamentaarset järelevalvet, muutes nii ajakohastamise ja reformid kestlikumaks;

| y) | suurendada märkimisväärselt investeeringuid piirkondlikku ja ülemaailmsesse relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamisse ja desarmeerimisse, eelkõige mitmepoolsetesse lähenemisviisidesse, mis vähendavad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut; |
| --- | --- |

y)

suurendada märkimisväärselt investeeringuid piirkondlikku ja ülemaailmsesse relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamisse ja desarmeerimisse, eelkõige mitmepoolsetesse lähenemisviisidesse, mis vähendavad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut;

| z) | toetada Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri olulist tööd Ukraina tuumarajatiste ohutuse tagamisel; tugevdada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ülemaailmset struktuuri; tugevdada veelgi oma keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja tuumaalast valmisolekut; |
| --- | --- |

z)

toetada Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri olulist tööd Ukraina tuumarajatiste ohutuse tagamisel; tugevdada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ülemaailmset struktuuri; tugevdada veelgi oma keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja tuumaalast valmisolekut;

| aa) | nõuda tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata kaitsevaldkonna jaoks varustuskindluse korra, mida Euroopa Ülemkogu nõudis 2013. aastal ja mis on praeguse julgeolekuolukorra tõttu muutunud äärmiselt kiireloomuliseks küsimuseks; |
| --- | --- |

aa)

nõuda tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata kaitsevaldkonna jaoks varustuskindluse korra, mida Euroopa Ülemkogu nõudis 2013. aastal ja mis on praeguse julgeolekuolukorra tõttu muutunud äärmiselt kiireloomuliseks küsimuseks;

| ab) | parandada naiste ja tõrjutud rühmade kaasamist konfliktide ennetamisse, lahendamisse, vahendamisse ja rahuläbirääkimistesse kõigis valdkondades ning pöörata erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste, tütarlaste ja tõrjutud rühmade õigustele ÜVJPs ja ÜJKPs, eelkõige konfliktiolukordades; |
| --- | --- |

ab)

parandada naiste ja tõrjutud rühmade kaasamist konfliktide ennetamisse, lahendamisse, vahendamisse ja rahuläbirääkimistesse kõigis valdkondades ning pöörata erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste, tütarlaste ja tõrjutud rühmade õigustele ÜVJPs ja ÜJKPs, eelkõige konfliktiolukordades;

Mõju ÜJKP missioonidele ja operatsioonidele

| ac) | vaadata vajaduse korral viivitamata läbi Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) ja Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM) Moldovas ja Ukrainas volitused vastavalt Ukraina ja Moldova ametiasutuste teatavaks tehtud vajadustele ning neid tugevdada, et kohaneda uue geopoliitilise tegelikkusega ja toetada kiirelt ja tõhusalt Ukraina ja Moldova ametiasutusi; |
| --- | --- |

ac)

vaadata vajaduse korral viivitamata läbi Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) ja Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM) Moldovas ja Ukrainas volitused vastavalt Ukraina ja Moldova ametiasutuste teatavaks tehtud vajadustele ning neid tugevdada, et kohaneda uue geopoliitilise tegelikkusega ja toetada kiirelt ja tõhusalt Ukraina ja Moldova ametiasutusi;

| ad) | teha tööd ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide uuendamiseks, mis võimaldab ELi ÜJKP operatsioonidel täita ülemaailmse julgeoleku jaoks olulisi ülesandeid; |
| --- | --- |

ad)

teha tööd ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide uuendamiseks, mis võimaldab ELi ÜJKP operatsioonidel täita ülemaailmse julgeoleku jaoks olulisi ülesandeid;

| ae) | parandada vägede moodustamist ning tugevdada kõigi ÜJKP missioonide ja operatsioonide personali, reageerimissuutlikkust, ressursse ja strateegilist kommunikatsiooni, eelkõige nende puhul, mida mõjutab halvenenud ohumaastik, nimelt ELi vaatlusmissiooni Gruusias ning operatsiooni ALTHEA Bosnias ja Hertsegoviinas, viimasel juhul tagades piisavate reservide kättesaadavuse ja piisava valmisoleku juhuks, kui julgeolekuolukord Bosnias ja Hertsegoviinas peaks halvenema; |
| --- | --- |

ae)

parandada vägede moodustamist ning tugevdada kõigi ÜJKP missioonide ja operatsioonide personali, reageerimissuutlikkust, ressursse ja strateegilist kommunikatsiooni, eelkõige nende puhul, mida mõjutab halvenenud ohumaastik, nimelt ELi vaatlusmissiooni Gruusias ning operatsiooni ALTHEA Bosnias ja Hertsegoviinas, viimasel juhul tagades piisavate reservide kättesaadavuse ja piisava valmisoleku juhuks, kui julgeolekuolukord Bosnias ja Hertsegoviinas peaks halvenema;

| af) | parandada ÜJKP operatsioonide luuresuutlikkust kohapeal ja suurendada olukorrateadlikkust; |
| --- | --- |

af)

parandada ÜJKP operatsioonide luuresuutlikkust kohapeal ja suurendada olukorrateadlikkust;

| ag) | tugevdada ÜJKP kohapealsete missioonide ja operatsioonide vastupanuvõimet küber- ja hübriidrünnakutele, näiteks desinformatsiooni levitamise kampaaniatele, mille eesmärk on kahjustada nende usaldusväärsust kohaliku elanikkonna silmis; |
| --- | --- |

ag)

tugevdada ÜJKP kohapealsete missioonide ja operatsioonide vastupanuvõimet küber- ja hübriidrünnakutele, näiteks desinformatsiooni levitamise kampaaniatele, mille eesmärk on kahjustada nende usaldusväärsust kohaliku elanikkonna silmis;

| ah) | nõuda, et riigid, kuhu ELi ÜJKP missioonid ja operatsioonid lähetatakse, toetaksid nende missioonide ja operatsioonide suutlikkuse arendamist, et lõpetada lepingud väidetavalt inimõiguste rikkumistega seotud sõjaliste ja julgeolekuteenuseid osutavate eraettevõtetega; |
| --- | --- |

ah)

nõuda, et riigid, kuhu ELi ÜJKP missioonid ja operatsioonid lähetatakse, toetaksid nende missioonide ja operatsioonide suutlikkuse arendamist, et lõpetada lepingud väidetavalt inimõiguste rikkumistega seotud sõjaliste ja julgeolekuteenuseid osutavate eraettevõtetega;

ELi ja NATO koostöö

| ai) | viia kiiresti lõpule olulise kolmanda järjestikuse ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni väljatöötamine ning tagada, et strateegilise kompassi eesmärke ja prioriteete võetakse NATO strateegilise kontseptsiooni koostamisel ja seejärel selle Madridi tippkohtumisel vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse; tagada, et strateegiline kompass ja NATO strateegiline kontseptsioon on omavahel kooskõlas ja aitavad suurendada strateegilist täiendavust; |
| --- | --- |

ai)

viia kiiresti lõpule olulise kolmanda järjestikuse ELi ja NATO ühisdeklaratsiooni väljatöötamine ning tagada, et strateegilise kompassi eesmärke ja prioriteete võetakse NATO strateegilise kontseptsiooni koostamisel ja seejärel selle Madridi tippkohtumisel vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse; tagada, et strateegiline kompass ja NATO strateegiline kontseptsioon on omavahel kooskõlas ja aitavad suurendada strateegilist täiendavust;

| aj) | suurendada märkimisväärselt olulise sõjalise liikuvusega seotud projektide rahastamist ja kiirendada nende rakendamist tihedas koostöös NATOga; rõhutada, kui oluline on parandada Euroopa transporditaristut ja ühtlustada tolliprotseduure, et kogu Euroopas saaks vägesid aegsasti lähetada; |
| --- | --- |

aj)

suurendada märkimisväärselt olulise sõjalise liikuvusega seotud projektide rahastamist ja kiirendada nende rakendamist tihedas koostöös NATOga; rõhutada, kui oluline on parandada Euroopa transporditaristut ja ühtlustada tolliprotseduure, et kogu Euroopas saaks vägesid aegsasti lähetada;

| ak) | teha koostööd liidu sees ning NATOga ning asjaomaste ELi mittekuuluvate riikide ja Ukraina endaga, et arutada Ukraina julgeolekutagatisi; |
| --- | --- |

ak)

teha koostööd liidu sees ning NATOga ning asjaomaste ELi mittekuuluvate riikide ja Ukraina endaga, et arutada Ukraina julgeolekutagatisi;

| al) | julgustada ELi liikmesriike suurendama oma kaitse-eelarvet ja -investeeringuid ning kinni pidama NATO eesmärgist kulutada 2 % SKPst kaitsevaldkonnale, selleks et kõrvaldada praegused võimekuse puudujäägid ja tagada ELi elanike nõuetekohane kaitse, võttes arvesse suurenenud sõjalist ohtu, mis liidu vahetus naabruses Venemaalt lähtub; |
| --- | --- |

al)

julgustada ELi liikmesriike suurendama oma kaitse-eelarvet ja -investeeringuid ning kinni pidama NATO eesmärgist kulutada 2 % SKPst kaitsevaldkonnale, selleks et kõrvaldada praegused võimekuse puudujäägid ja tagada ELi elanike nõuetekohane kaitse, võttes arvesse suurenenud sõjalist ohtu, mis liidu vahetus naabruses Venemaalt lähtub;

| am) | ergutada veelgi suurendama NATO tugevdatud kohalolekut ELi liikmesriikides, mis on geograafiliselt agressorriigile Venemaale ja konfliktipiirkonnale kõige lähemal; |
| --- | --- |

am)

ergutada veelgi suurendama NATO tugevdatud kohalolekut ELi liikmesriikides, mis on geograafiliselt agressorriigile Venemaale ja konfliktipiirkonnale kõige lähemal;

Laienemine ja suhted ELi naabruses asuvate riikidega

| an) | tunnistada, et Euroopa Liidu pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast on oluline Lääne-Balkani riikide Euroopa integratsioon, mistõttu soovib parlament anda neile riikidele usutava väljavaate ELiga ühinemiseks; nõuda liidu partneritele Lääne-Balkanil ja idapartnerluse riikides suuremat poliitilist ja majanduslikku abi ning nendega tihedamat kaubandus- ja julgeolekukoostööd, sealhulgas keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaalase ning küberturvalisuse ja kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime küsimustes, mis on osa Euroopa naabruspoliitikast; |
| --- | --- |

an)

tunnistada, et Euroopa Liidu pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku seisukohast on oluline Lääne-Balkani riikide Euroopa integratsioon, mistõttu soovib parlament anda neile riikidele usutava väljavaate ELiga ühinemiseks; nõuda liidu partneritele Lääne-Balkanil ja idapartnerluse riikides suuremat poliitilist ja majanduslikku abi ning nendega tihedamat kaubandus- ja julgeolekukoostööd, sealhulgas keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaalase ning küberturvalisuse ja kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime küsimustes, mis on osa Euroopa naabruspoliitikast;

| ao) | vaadata läbi Euroopa naabruspoliitika, et põhjalikult hinnata Venemaa Ukraina-vastase sõja mõju idapartnerluse raames tehtavale koostööle; töötada lisaks välja ettepanekud selle kohta, kuidas jätkata sidemete tugevdamist idapartnerluse riikidega olukorras, mida mõjutavad otsesed sõjalised agressioonid ja muud käegakatsutavad julgeolekuohud, suunatud desinformatsiooni levitamise kampaaniad ning Venemaaga vastasseisu majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, sealhulgas Moldova ja Gruusia Euroopa-püüdluste ning asjakohaste reformide jätkuvate edusammude seisukohast; |
| --- | --- |

ao)

vaadata läbi Euroopa naabruspoliitika, et põhjalikult hinnata Venemaa Ukraina-vastase sõja mõju idapartnerluse raames tehtavale koostööle; töötada lisaks välja ettepanekud selle kohta, kuidas jätkata sidemete tugevdamist idapartnerluse riikidega olukorras, mida mõjutavad otsesed sõjalised agressioonid ja muud käegakatsutavad julgeolekuohud, suunatud desinformatsiooni levitamise kampaaniad ning Venemaaga vastasseisu majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, sealhulgas Moldova ja Gruusia Euroopa-püüdluste ning asjakohaste reformide jätkuvate edusammude seisukohast;

| ap) | tugevdada liidu diplomaatilist kohalolekut ja osalemist riikides, mis näitavad üles huvi tõhustatud koostöö vastu ELiga, eelkõige idapartnerluse riikides ja Lääne-Balkani riikides ning riikides, kus Venemaa sekkumine ohustab nende stabiilsust, julgeolekut või demokraatlikku arengut; |
| --- | --- |

ap)

tugevdada liidu diplomaatilist kohalolekut ja osalemist riikides, mis näitavad üles huvi tõhustatud koostöö vastu ELiga, eelkõige idapartnerluse riikides ja Lääne-Balkani riikides ning riikides, kus Venemaa sekkumine ohustab nende stabiilsust, julgeolekut või demokraatlikku arengut;

| aq) | tugevdada kiiresti liidu laienemisstrateegiat, tagades samal ajal, et laienemispoliitika, ühinemisväljavaated ja ühinemisprotsess aitavad tugevdada julgeolekut ja stabiilsust, demokraatiat ja õigusriiki ning majanduslikku ja sotsiaalset heaolu, ning säilitada ELi tegevuse ja ELi-sisese ühtekuuluvuse usaldusväärsus, sidusus ja mõjusus; |
| --- | --- |

aq)

tugevdada kiiresti liidu laienemisstrateegiat, tagades samal ajal, et laienemispoliitika, ühinemisväljavaated ja ühinemisprotsess aitavad tugevdada julgeolekut ja stabiilsust, demokraatiat ja õigusriiki ning majanduslikku ja sotsiaalset heaolu, ning säilitada ELi tegevuse ja ELi-sisese ühtekuuluvuse usaldusväärsus, sidusus ja mõjusus;

Parlamentaarne kontroll

| ar) | kaasata Euroopa Parlament Euroopa rahutagamisrahastu kui eelarvevälise vahendi nõuetekohasesse edasisse rakendamisse ja kontrollimisse; tagada, et parlament oleks sisuliselt kaasatud strateegilise kompassi kontrollimisse, rakendamisse ja järjepidevasse läbivaatamisse; edendada Euroopa Parlamendis mõttevahetust liikmesriikide ministritega ELi praegustel prioriteetsetel teemadel; tuletada meelde riiklike parlamentide olulist rolli liikmesriikides, rõhutada NATO parlamentaarse assamblee võimalikku keskset rolli ning nõuda seetõttu Euroopa Parlamendi suhete edasist tugevdamist NATO parlamentaarse assambleega; |
| --- | --- |

ar)

kaasata Euroopa Parlament Euroopa rahutagamisrahastu kui eelarvevälise vahendi nõuetekohasesse edasisse rakendamisse ja kontrollimisse; tagada, et parlament oleks sisuliselt kaasatud strateegilise kompassi kontrollimisse, rakendamisse ja järjepidevasse läbivaatamisse; edendada Euroopa Parlamendis mõttevahetust liikmesriikide ministritega ELi praegustel prioriteetsetel teemadel; tuletada meelde riiklike parlamentide olulist rolli liikmesriikides, rõhutada NATO parlamentaarse assamblee võimalikku keskset rolli ning nõuda seetõttu Euroopa Parlamendi suhete edasist tugevdamist NATO parlamentaarse assambleega;

| as) | asendada ühepoolne avaldus poliitilise vastutuse kohta komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga sõlmitud kahepoolse lepinguga, milles sätestatakse nende suhte kõik aspektid; |
| --- | --- |

as)

asendada ühepoolne avaldus poliitilise vastutuse kohta komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga sõlmitud kahepoolse lepinguga, milles sätestatakse nende suhte kõik aspektid;

Eelarveküsimused

| at) | seada eesmärgiks, et Euroopa Parlamendil oleks välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika eelarve kinnitaja terviklik ülesanne, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 14 lõikes 1, artikli 16 lõikes 1 ja artiklis 41, eelkõige ELi lepingu artikli 42 lõike 2, artiklite 45 ja 46 kohaselt tehtud otsuste puhul; |
| --- | --- |

at)

seada eesmärgiks, et Euroopa Parlamendil oleks välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika eelarve kinnitaja terviklik ülesanne, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 14 lõikes 1, artikli 16 lõikes 1 ja artiklis 41, eelkõige ELi lepingu artikli 42 lõike 2, artiklite 45 ja 46 kohaselt tehtud otsuste puhul;

| au) | ergutada ELi liikmesriike kiiresti muutma reaalsuseks Versailles’ deklaratsioonis väljendatud poliitiline tahe ning tugevalt toetada ja suurendada ambitsioonitaset, mis sisaldub 18. mai 2022. aasta ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide ja edasiste sammude kohta, et kõrvaldada kiiresti selles teatises ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise käigus tuvastatud puudujäägid, tagades samal ajal tõelise Euroopa lisaväärtuse; seega hinnata asjakohaselt liidu ühiseid finantsvahendeid ning tulemuslikuma ja usaldusväärsema ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks vajalikke meetmeid, toetades samal ajal ka võimalusi koostoimeks teiste ELi fondidega, näiteks täiendada Euroopa Kaitsefondi ühishanke rakkerühma ja ühishankemehhanismiga, tugevdades seeläbi ELi liikmesriikide julgeolekut ja tagada liidus kõigile piisav julgeolek; |
| --- | --- |

au)

ergutada ELi liikmesriike kiiresti muutma reaalsuseks Versailles’ deklaratsioonis väljendatud poliitiline tahe ning tugevalt toetada ja suurendada ambitsioonitaset, mis sisaldub 18. mai 2022. aasta ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide ja edasiste sammude kohta, et kõrvaldada kiiresti selles teatises ning kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise käigus tuvastatud puudujäägid, tagades samal ajal tõelise Euroopa lisaväärtuse; seega hinnata asjakohaselt liidu ühiseid finantsvahendeid ning tulemuslikuma ja usaldusväärsema ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks vajalikke meetmeid, toetades samal ajal ka võimalusi koostoimeks teiste ELi fondidega, näiteks täiendada Euroopa Kaitsefondi ühishanke rakkerühma ja ühishankemehhanismiga, tugevdades seeläbi ELi liikmesriikide julgeolekut ja tagada liidus kõigile piisav julgeolek;

| av) | kasutada täiel määral ära aluslepingutes sätestatud liidu eelarvest rahastamise võimalusi, nagu on väljapakutud ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide ja edasiste sammude kohta, et hõlbustada rahastamisvõimaluste läbivaatamist mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames ja see teostada, tagamaks kaitsevaldkonna ELi vahendite ja asjaomaste ELi algatuste jaoks vajalikud suuremad rahalised vahendid; tugevdada Euroopa Kaitsefondi ning suurendada kaitsetööstuse koostööprojektide arvu ja asjakohasust; vähendada pakkumismenetlustel osalevate ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust; laiendada Euroopa rahutagamisrahastut ja sõjaväelise liikuvuse projekti; hõlbustada ÜJKP operatsioonide, sõjaliste jõudude paigutamise ja lahinguõppuste rahastamist; ning rakendada kiiresti kavandatud meetmeid kui komisjoni panust Euroopa kaitsesse; |
| --- | --- |

av)

kasutada täiel määral ära aluslepingutes sätestatud liidu eelarvest rahastamise võimalusi, nagu on väljapakutud ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide ja edasiste sammude kohta, et hõlbustada rahastamisvõimaluste läbivaatamist mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte raames ja see teostada, tagamaks kaitsevaldkonna ELi vahendite ja asjaomaste ELi algatuste jaoks vajalikud suuremad rahalised vahendid; tugevdada Euroopa Kaitsefondi ning suurendada kaitsetööstuse koostööprojektide arvu ja asjakohasust; vähendada pakkumismenetlustel osalevate ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust; laiendada Euroopa rahutagamisrahastut ja sõjaväelise liikuvuse projekti; hõlbustada ÜJKP operatsioonide, sõjaliste jõudude paigutamise ja lahinguõppuste rahastamist; ning rakendada kiiresti kavandatud meetmeid kui komisjoni panust Euroopa kaitsesse;

| aw) | tagada, et 2023. aasta eelarveettepanek sisaldaks ÜVJP eelarve raames nõuetekohaseid rahalisi vahendeid Euroopa Kaitseagentuurile, ELi Satelliidikeskusele, alalisele struktureeritud koostööle ja kavandatud ELi kiirsiirmisvõimele ning sama jaotise ja vajaduse korral muude jaotiste alusel eespool nimetatud stiimulite rahastamiseks kooskõlas aluslepingutega; |
| --- | --- |

aw)

tagada, et 2023. aasta eelarveettepanek sisaldaks ÜVJP eelarve raames nõuetekohaseid rahalisi vahendeid Euroopa Kaitseagentuurile, ELi Satelliidikeskusele, alalisele struktureeritud koostööle ja kavandatud ELi kiirsiirmisvõimele ning sama jaotise ja vajaduse korral muude jaotiste alusel eespool nimetatud stiimulite rahastamiseks kooskõlas aluslepingutega;

| ax) | ühtlustada ja kooskõlastada liikmesriikide teatavaks tehtud jõupingutusi kaitsekulutuste suurendamiseks ja töötada kiiresti välja komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühiskava sõjaliste süsteemide ELi ühishangete jaoks, et saavutada Euroopa ühise julgeoleku ja territoriaalse kaitse tagamiseks parimal tasemel ühtsus ja mõju ning vältida dubleerimist ja killustatust; |
| --- | --- |

ax)

ühtlustada ja kooskõlastada liikmesriikide teatavaks tehtud jõupingutusi kaitsekulutuste suurendamiseks ja töötada kiiresti välja komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühiskava sõjaliste süsteemide ELi ühishangete jaoks, et saavutada Euroopa ühise julgeoleku ja territoriaalse kaitse tagamiseks parimal tasemel ühtsus ja mõju ning vältida dubleerimist ja killustatust;

| ay) | parandada Euroopa kaitsetööstuse rahastamise võimalusi, eemaldades sõjavarustuse Euroopa Investeerimispanga poolt välistatud tegevuste loetelust; |
| --- | --- |

ay)

parandada Euroopa kaitsetööstuse rahastamise võimalusi, eemaldades sõjavarustuse Euroopa Investeerimispanga poolt välistatud tegevuste loetelust;

Ukraina

| az) | varustada Ukrainat viivitamata relvadega vastavalt ametiasutuste poolt teatavaks tehtud vajadustele, eelkõige Euroopa rahutagamisrahastu ja teabevõrgustiku kaudu, ning liikmesriikide ja Ukraina vaheliste kahepoolsete lepingute alusel; |
| --- | --- |

az)

varustada Ukrainat viivitamata relvadega vastavalt ametiasutuste poolt teatavaks tehtud vajadustele, eelkõige Euroopa rahutagamisrahastu ja teabevõrgustiku kaudu, ning liikmesriikide ja Ukraina vaheliste kahepoolsete lepingute alusel;

| ba) | tunnistada, et Versailles’ deklaratsioonis tunnustatakse Ukraina Euroopa-püüdlusi ja tema taotlust saada ELi liikmeks, ning anda talle ELi kandidaatriigi staatus selge poliitilise märgina solidaarsusest Ukraina rahvaga; |
| --- | --- |

ba)

tunnistada, et Versailles’ deklaratsioonis tunnustatakse Ukraina Euroopa-püüdlusi ja tema taotlust saada ELi liikmeks, ning anda talle ELi kandidaatriigi staatus selge poliitilise märgina solidaarsusest Ukraina rahvaga;

| bb) | rõhutada, et Ukrainal, nagu igal teisel riigil, on suveräänne õigus teha oma poliitilistesse liitudesse kuulumise ja majandusliku integratsiooni kohta otsuseid ise, ilma teiste riikide sekkumiseta; |
| --- | --- |

bb)

rõhutada, et Ukrainal, nagu igal teisel riigil, on suveräänne õigus teha oma poliitilistesse liitudesse kuulumise ja majandusliku integratsiooni kohta otsuseid ise, ilma teiste riikide sekkumiseta;

| bc) | toetada Ukrainas Venemaa poolt toime pandud sõjakuritegude uurimist, sealhulgas nõudes ÜRO erikohtu loomist; tagada, et sõjakuritegude ja inimõiguste rikkumiste toimepanijad võetakse vastutusele, ning nõuda, et liit ja liikmesriigid abistaksid Ukrainat rahvusvaheliste sõjakuritegude uurimisel; |
| --- | --- |

bc)

toetada Ukrainas Venemaa poolt toime pandud sõjakuritegude uurimist, sealhulgas nõudes ÜRO erikohtu loomist; tagada, et sõjakuritegude ja inimõiguste rikkumiste toimepanijad võetakse vastutusele, ning nõuda, et liit ja liikmesriigid abistaksid Ukrainat rahvusvaheliste sõjakuritegude uurimisel;

Sanktsioonid

| bd) | tagada ELi sanktsioonide ja nende rakendamise põhjalik järelevalve ning anda liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas neid sanktsioone nõuetekohaselt rakendada ja nende täitmist tagada; kehtestada ka teiseseid sanktsioone üksuste ja kolmandate riikide suhtes, kes aitavad aktiivselt kaasa ELi Venemaa-vastastest sanktsioonidest kõrvalehoidmisele; teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et sanktsioonide senist mõju Venemaale üksikasjalikult uurida; ergutada ELi mittekuuluvaid riike ja eelkõige ELi kandidaatriike ka oma tegevust ELi sanktsioonidega kooskõlastama; |
| --- | --- |

bd)

tagada ELi sanktsioonide ja nende rakendamise põhjalik järelevalve ning anda liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas neid sanktsioone nõuetekohaselt rakendada ja nende täitmist tagada; kehtestada ka teiseseid sanktsioone üksuste ja kolmandate riikide suhtes, kes aitavad aktiivselt kaasa ELi Venemaa-vastastest sanktsioonidest kõrvalehoidmisele; teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et sanktsioonide senist mõju Venemaale üksikasjalikult uurida; ergutada ELi mittekuuluvaid riike ja eelkõige ELi kandidaatriike ka oma tegevust ELi sanktsioonidega kooskõlastama;

| be) | tugevdada komisjoni suutlikkust sanktsioone rakendada ja avaldada iganädalast põhistatistikat; |
| --- | --- |

be)

tugevdada komisjoni suutlikkust sanktsioone rakendada ja avaldada iganädalast põhistatistikat;

| bf) | tegeleda Kremliga seotud isikute vastu suunatud sanktsioonide erineva rakendamisega liikmesriikides ja mõjutada neid liikmesriike, kes veel ei ole seda teinud, andma Ukrainale kogu vajalikku sõjalist, rahalist ja humanitaarabi ning kehtestada täielik Vene gaasi-, nafta- ja söeembargo impordile ELi; |
| --- | --- |

bf)

tegeleda Kremliga seotud isikute vastu suunatud sanktsioonide erineva rakendamisega liikmesriikides ja mõjutada neid liikmesriike, kes veel ei ole seda teinud, andma Ukrainale kogu vajalikku sõjalist, rahalist ja humanitaarabi ning kehtestada täielik Vene gaasi-, nafta- ja söeembargo impordile ELi;

| bg) | teha diplomaatilisi jõupingutusi kõigis riikides, kes hoidusid hääletamisest ÜRO Peaassamblee resolutsioonide üle või hääletasid nende vastu, et selgitada Venemaa agressiooni tõsidust ja vajadust rahvusvahelise üldsuse ühehäälse reaktsiooni järele; |
| --- | --- |

bg)

teha diplomaatilisi jõupingutusi kõigis riikides, kes hoidusid hääletamisest ÜRO Peaassamblee resolutsioonide üle või hääletasid nende vastu, et selgitada Venemaa agressiooni tõsidust ja vajadust rahvusvahelise üldsuse ühehäälse reaktsiooni järele;

| bh) | järgida Venemaa Föderatsiooni suhtes terviklikku lähenemisviisi ja loobuda igasugusest valikulisest koostööst Moskvaga, võttes arvesse Venemaa poliitilise eliidi korraldatud ja Venemaa vägede, nende esindajate ja palgasõdurite poolt toime pandud julmuseid ja sõjakuritegusid Ukrainas ja mujal; võtta vastutusele nende tegude eest vastutavad otsustajad ja anda nad rahvusvahelise kohtu alla; |
| --- | --- |

bh)

järgida Venemaa Föderatsiooni suhtes terviklikku lähenemisviisi ja loobuda igasugusest valikulisest koostööst Moskvaga, võttes arvesse Venemaa poliitilise eliidi korraldatud ja Venemaa vägede, nende esindajate ja palgasõdurite poolt toime pandud julmuseid ja sõjakuritegusid Ukrainas ja mujal; võtta vastutusele nende tegude eest vastutavad otsustajad ja anda nad rahvusvahelise kohtu alla;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0039.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0040.

(3)  ELT L 102, 24.3.2021, lk 14.

(4)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 125.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0121.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0099.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(8)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(9)  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/148 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/148

---

P9_TA(2022)0220

Euroopa Prokuratuuri valikukomisjoni liikme nimetamine

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta otsus Margreet Fröbergi nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2022/2043(INS))

(2022/C 493/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939. millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel artikli 14 lõiget 3 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939. millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel artikli 14 lõiget 3 (1),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut (B9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut (B9-0290/2022),

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| A. | arvestades, et Margreet Fröberg vastab nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Margreet Fröberg vastab nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3 sätestatud tingimustele;

| 1. | teeb ettepaneku nimetada Margreet Fröberg valikukomisjoni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/149

---

P9_TA(2022)0221

Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamine ***

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva lepingu pikendamise kohta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 493/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06531/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06531/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 189 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0147/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 189 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0147/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A9-0153/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A9-0153/2022),

| 1. | annab nõusoleku lepingu pikendamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

Kolmapäev, 8. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/150

---

P9_TA(2022)0227

Europoli mandaadi tugevdamine: hoiatusteadete sisestamine SISi ***I

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, Europoli poolt hoiatusteadete sisestamise osas (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0791), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0791),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0394/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0394/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0287/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0287/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0350

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/151

---

P9_TA(2022)0228

ELi ja Mauritaania säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll ***

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 493/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12208/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12208/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (12446/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (12446/2021),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 6 (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 6 (C9-0419/2021),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb otsuse eelnõu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb otsuse eelnõu (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0148/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0148/2022),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mauritaania Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0229.

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/152 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/152

---

P9_TA(2022)0229

ELi ja Mauritaania säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimise kohta (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

(2022/C 493/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12208/2021) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12208/2021)

| — | võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta otsust (EL) 2021/99 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2021, kehtivusaja pikendamist) sõlmimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta otsust (EL) 2021/99 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2021, kehtivusaja pikendamist) sõlmimise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2123 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2123 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta (3) seadusandlikku resolutsiooni, otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta (3) seadusandlikku resolutsiooni, otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis jõustus 8. augustil 2008 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, mis jõustus 8. augustil 2008 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (5),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (6),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 6 (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 6 (C9-0419/2021),

| — | võttes arvesse 23. juuni 2000. aasta koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juuni 2000. aasta koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (7),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2015. aasta väljaannet „Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication“ (vabatahtlikud suunised kestliku väikesemahulise kalapüügi säilitamiseks toiduga kindlustatuse ja vaesuse kaotamise kontekstis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2015. aasta väljaannet „Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication“ (vabatahtlikud suunised kestliku väikesemahulise kalapüügi säilitamiseks toiduga kindlustatuse ja vaesuse kaotamise kontekstis),

| — | võttes arvesse FAO töörühma 2020. aasta kokkuvõtvat aruannet Loode-Aafrika vetes leiduvate väikeste pelaagiliste kalade 2019. aasta hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO töörühma 2020. aasta kokkuvõtvat aruannet Loode-Aafrika vetes leiduvate väikeste pelaagiliste kalade 2019. aasta hindamise kohta,

| — | võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat ja eriti selle välismõõdet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat ja eriti selle välismõõdet,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi kohustust tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kohustust tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208,

| — | võttes arvesse komisjoni eel- ja järelhinnangut eelmise lepingu ja protokolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni eel- ja järelhinnangut eelmise lepingu ja protokolli kohta,

| — | võttes arvesse 10.–12. veebruaril 2021 toimunud Mauritaania Islamivabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalanduskokkuleppe ühise teaduskomitee erakorralise koosoleku aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10.–12. veebruaril 2021 toimunud Mauritaania Islamivabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kalanduskokkuleppe ühise teaduskomitee erakorralise koosoleku aruannet,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0154/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0154/2022),

| A. | arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingute rakendamine peab olema kooskõlas parimate olemasolevate teaduslike nõuannetega, et tagada säästev kalapüük, mille puhul kasutatakse üksnes partnerriigi lubatud kogupüügi ülejääki; arvestades, et valdkondlik toetus peaks aitama kaasa kalandussektori kestlikule arengule, eelkõige väikesemahulise kalapüügi toetamise kaudu, tugevdades samas ka kohalikku toiduga kindlustatust ja kohalikke kogukondi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingute rakendamine peab olema kooskõlas parimate olemasolevate teaduslike nõuannetega, et tagada säästev kalapüük, mille puhul kasutatakse üksnes partnerriigi lubatud kogupüügi ülejääki; arvestades, et valdkondlik toetus peaks aitama kaasa kalandussektori kestlikule arengule, eelkõige väikesemahulise kalapüügi toetamise kaudu, tugevdades samas ka kohalikku toiduga kindlustatust ja kohalikke kogukondi;

| B. | arvestades, et esimene Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalanduskokkulepe sõlmiti 1987. aastal, ning arvestades, et viimast rakendusprotokolli, mille esialgne kehtivusaeg oli neli aastat aastatel 2015–2019, pikendati kaks korda ühe aasta võrra ja see kaotas kehtivuse 15. novembril 2021; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimene Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalanduskokkulepe sõlmiti 1987. aastal, ning arvestades, et viimast rakendusprotokolli, mille esialgne kehtivusaeg oli neli aastat aastatel 2015–2019, pikendati kaks korda ühe aasta võrra ja see kaotas kehtivuse 15. novembril 2021;

| C. | arvestades, et liit ja Mauritaania jõudsid 28. juulil 2021 uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli suhtes kokkuleppele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liit ja Mauritaania jõudsid 28. juulil 2021 uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli suhtes kokkuleppele;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit ja Aafrika riigid on allkirjastanud mitu säästva kalapüügi partnerluslepingut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit ja Aafrika riigid on allkirjastanud mitu säästva kalapüügi partnerluslepingut;

| E. | arvestades, et uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku ja pakub eelmise protokolliga sarnaseid kalapüügivõimalusi, kusjuures liidu rahaline toetus kalavarudele juurdepääsuks on 57,5 miljonit eurot aastas ja liidu panus valdkondlikuks toetuseks on kokku 16,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku ja pakub eelmise protokolliga sarnaseid kalapüügivõimalusi, kusjuures liidu rahaline toetus kalavarudele juurdepääsuks on 57,5 miljonit eurot aastas ja liidu panus valdkondlikuks toetuseks on kokku 16,5 miljonit eurot;

| F. | arvestades, et kalandusalane partnerlusleping Mauritaaniaga on ELi suurim segaleping; arvestades, et sellega nähakse ette kalapüügivõimalused kümne liikmesriigi laevadele, mis püüavad põhjalähedasi ja pelaagilisi liike, kes sarnaselt tuuniga on pika rändega liigid, ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 62 määratletud ülejäägi piires, võttes arvesse Mauritaania laevastike püügivõimsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kalandusalane partnerlusleping Mauritaaniaga on ELi suurim segaleping; arvestades, et sellega nähakse ette kalapüügivõimalused kümne liikmesriigi laevadele, mis püüavad põhjalähedasi ja pelaagilisi liike, kes sarnaselt tuuniga on pika rändega liigid, ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 62 määratletud ülejäägi piires, võttes arvesse Mauritaania laevastike püügivõimsust;

| G. | arvestades, et väikeste pelaagiliste liikide, eriti sardinellide ülepüük ning nende töötlemine kalajahuks ja kalaõliks põhjustab tohutut kahju mitte ainult kohalikele vetele, näiteks reoveesaaste kaudu, vaid ka kohalike elanike toiduga kindlustatusele kogu Lääne-Aafrika piirkonnas; arvestades, et 2017. aastal võttis Mauritaania kohustuse 2020. aastaks kalajahu ja kalaõli tootmist vähendada ja see järk-järgult lõpetada; arvestades, et alates 2010. aastast on nende tootmine kolmekordistunud ning Mauritaanias ja naaberriikides on kalajahutehased laienenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väikeste pelaagiliste liikide, eriti sardinellide ülepüük ning nende töötlemine kalajahuks ja kalaõliks põhjustab tohutut kahju mitte ainult kohalikele vetele, näiteks reoveesaaste kaudu, vaid ka kohalike elanike toiduga kindlustatusele kogu Lääne-Aafrika piirkonnas; arvestades, et 2017. aastal võttis Mauritaania kohustuse 2020. aastaks kalajahu ja kalaõli tootmist vähendada ja see järk-järgult lõpetada; arvestades, et alates 2010. aastast on nende tootmine kolmekordistunud ning Mauritaanias ja naaberriikides on kalajahutehased laienenud;

| H. | arvestades, et on vaja usaldusväärseid teaduslikke andmeid, tõhusat seiret, kontrollisüsteeme ning läbipaistvust kalasaagi ja kalalaevatunnistuste osas, et rannikuriigid saaksid väikeste pelaagiliste liikide ühiste varude olemasoleva ülejäägi kindlaks teha ja võtta kalavarude majandamise otsused vastu nii, et püük ei ületa teaduslikult kindlaks tehtud piirkogust; arvestades, et seoses väikeste pelaagiliste liikide majandamisega Mauritaanias toetati ühise teaduskomitee 2021. aasta erakorralise koosoleku aruandes täiendavaid meetmeid püügikoormuse vähendamiseks riigi 15 meremiili laiuses kalapüügipiirkonnas, näiteks kvootide kehtestamist kalavarudele, mille ülepüük on teaduslikult tõestatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on vaja usaldusväärseid teaduslikke andmeid, tõhusat seiret, kontrollisüsteeme ning läbipaistvust kalasaagi ja kalalaevatunnistuste osas, et rannikuriigid saaksid väikeste pelaagiliste liikide ühiste varude olemasoleva ülejäägi kindlaks teha ja võtta kalavarude majandamise otsused vastu nii, et püük ei ületa teaduslikult kindlaks tehtud piirkogust; arvestades, et seoses väikeste pelaagiliste liikide majandamisega Mauritaanias toetati ühise teaduskomitee 2021. aasta erakorralise koosoleku aruandes täiendavaid meetmeid püügikoormuse vähendamiseks riigi 15 meremiili laiuses kalapüügipiirkonnas, näiteks kvootide kehtestamist kalavarudele, mille ülepüük on teaduslikult tõestatud;

| I. | arvestades, et uue protokolli kohaselt suunatakse valdkondlik toetus kaheksale sekkumisvaldkonnale; arvestades, et need hõlmavad muu hulgas väikesemahulise kalapüügi ja rannikukogukondade toetamist, teadusuuringute tõhustamist, kontrolli- ja järelevalvetegevuse tugevdamist ning Mauritaania ametiasutuste tehnilist toetamist; arvestades, et ühiskomitee kiidab heaks mitmeaastase valdkondliku programmi sellise toetuse kasutamiseks; arvestades, et Mauritaania ametiasutused on kohustatud esitama valdkondliku toetuse rakendamise kohta lõpparuande; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uue protokolli kohaselt suunatakse valdkondlik toetus kaheksale sekkumisvaldkonnale; arvestades, et need hõlmavad muu hulgas väikesemahulise kalapüügi ja rannikukogukondade toetamist, teadusuuringute tõhustamist, kontrolli- ja järelevalvetegevuse tugevdamist ning Mauritaania ametiasutuste tehnilist toetamist; arvestades, et ühiskomitee kiidab heaks mitmeaastase valdkondliku programmi sellise toetuse kasutamiseks; arvestades, et Mauritaania ametiasutused on kohustatud esitama valdkondliku toetuse rakendamise kohta lõpparuande;

| J. | arvestades, et uue protokolliga luuakse uus koordineerimisasutus (cellule de coordination), kes toetab programmis kindlaks määratud projektide rakendamist ja vastutab ühiskomitee otsuste järelevalve eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uue protokolliga luuakse uus koordineerimisasutus (cellule de coordination), kes toetab programmis kindlaks määratud projektide rakendamist ja vastutab ühiskomitee otsuste järelevalve eest;

| K. | arvestades, et uue protokolli artikkel 7 võimaldab rakendamise kolmandal aastal liidul ja Mauritaanial kalapüügivõimalused läbi vaadata, võttes arvesse kalavarude kestlikkust püügipiirkonnas ja kohandades ELi rahalise toetuse mahtu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uue protokolli artikkel 7 võimaldab rakendamise kolmandal aastal liidul ja Mauritaanial kalapüügivõimalused läbi vaadata, võttes arvesse kalavarude kestlikkust püügipiirkonnas ja kohandades ELi rahalise toetuse mahtu;

| L. | uue protokolliga kehtestatakse laevaomanikele sellised erinevad tasud 6. püügiliigi (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul, mis on paremas vastavuses iga konkreetse püütud pelaagilise liigi turuväärtusega; |
| --- | --- |

L.

uue protokolliga kehtestatakse laevaomanikele sellised erinevad tasud 6. püügiliigi (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul, mis on paremas vastavuses iga konkreetse püütud pelaagilise liigi turuväärtusega;

| M. | arvestades, et uue lepingu artiklis 3 on sätestatud, et ELi kalalaevastikule peavad kehtima samasugused kalapüügi ja kalavarudele juurdepääsu tehnilised tingimused nagu kõigile teistele laevastikele; arvestades, et samas artiklis nõutakse teabevahetuse parandamist ja kohustatakse Mauritaaniat avalikustama kõik kokkulepped, mis lubavad välisriikide laevadel tema kalapüügipiirkonda siseneda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uue lepingu artiklis 3 on sätestatud, et ELi kalalaevastikule peavad kehtima samasugused kalapüügi ja kalavarudele juurdepääsu tehnilised tingimused nagu kõigile teistele laevastikele; arvestades, et samas artiklis nõutakse teabevahetuse parandamist ja kohustatakse Mauritaaniat avalikustama kõik kokkulepped, mis lubavad välisriikide laevadel tema kalapüügipiirkonda siseneda;

| N. | arvestades, et uue protokolliga kohandatakse ja laiendatakse ELi laevade jaoks väikeste pelaagiliste liikide kalapüügipiirkonda; arvestades, et protokolli artikli 9 kohaselt peab Mauritaania kuue kuu jooksul alates protokolli rakendamisest koostama väikeste pelaagiliste liikide säästva majandamise kava, mida kohaldatakse kõigi Mauritaania vetes kalastavate laevade suhtes ja mis on uue kalapüügipiirkonna loomise tingimus; arvestades, et 7,5 miljonit eurot liidu rahalisest toetusest sõltub sellest, kas ühiskomitee kiidab selle majandamiskava heaks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uue protokolliga kohandatakse ja laiendatakse ELi laevade jaoks väikeste pelaagiliste liikide kalapüügipiirkonda; arvestades, et protokolli artikli 9 kohaselt peab Mauritaania kuue kuu jooksul alates protokolli rakendamisest koostama väikeste pelaagiliste liikide säästva majandamise kava, mida kohaldatakse kõigi Mauritaania vetes kalastavate laevade suhtes ja mis on uue kalapüügipiirkonna loomise tingimus; arvestades, et 7,5 miljonit eurot liidu rahalisest toetusest sõltub sellest, kas ühiskomitee kiidab selle majandamiskava heaks;

| O. | arvestades, et uus protokoll võimaldab ELi laevadel lossida oma saaki väljaspool Mauritaania sadamaid erandlikel asjaoludel, mis on Mauritaanias tegutsevate ELi kalalaevade pikaajaline taotlus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uus protokoll võimaldab ELi laevadel lossida oma saaki väljaspool Mauritaania sadamaid erandlikel asjaoludel, mis on Mauritaanias tegutsevate ELi kalalaevade pikaajaline taotlus;

| P. | arvestades, et eelmisele protokollile antud komisjoni hinnangus nõuti piirkondliku haldusraamistiku loomist väikeste pelaagiliste liikide ja senegali merluusi ühiste varude kasutamiseks, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 63; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eelmisele protokollile antud komisjoni hinnangus nõuti piirkondliku haldusraamistiku loomist väikeste pelaagiliste liikide ja senegali merluusi ühiste varude kasutamiseks, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 63;

| 1. | väljendab heameelt liidu ja Mauritaania vahelise uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimise üle, mille eesmärk on kehtivat lepingut tõhustada ja ajakohastada; peab tervitatavaks, et eelmise protokolli täiendavat pikendamist ühe aasta võrra enam ei nõuta või see tühistatakse, kui see ei ole rangelt vajalik, kahjustamata seejuures Euroopa laevastiku huve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb samuti heameelt partnerluslepingu muutmise üle täiemahuliseks säästva kalapüügi partnerluslepinguks ning juhib tähelepanu sellele, et seda liiki lepingud on hea koostöö alus ookeanide majandamiseks ja kalavarude säästvaks majandamiseks; rõhutab, kui oluline on tagada, et ühise kalanduspoliitika valdkonnas sätestatud säästva majandamise põhimõtted kajastuksid liidu kalanduslepingutes, sealhulgas nende rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et see leping tugevdab keskkonna-, majandus-, sotsiaal-, haldus- ja teaduskoostööd, et edendada säästvat kalapüüki, aidata tõhustada ookeanide majandamist, võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, jälgida ja kontrollida kalandustegevust ning aidata seeläbi nii lepingut läbipaistval viisil rakendada kui ka luua töökohti vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2007. aasta kalandustöö konventsioonile (nr 188); rõhutab, et partnerlus peab pakkuma tagatisi ja kaitset kõigile ELi laevade töötajatele; rõhutab ausa konkurentsi tähtsust kõigile Mauritaania vetes tegutsevatele kaluritele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab uue lepingu ja protokolli tähtsust seoses nendest tulenevate märkimisväärsete kalapüügivõimalustega ELi laevastiku jaoks ning liidu ja Mauritaania vahelise struktureeritud koostöö jätkamise platvormina, eelkõige kalavarude säästva majandamise valdkonnas ja Euroopa laevastiku säilitamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Mauritaaniat üles tagama, et välistatakse väikeste pelaagiliste liikide ülepüük, ning peatama ja järk-järgult kaotama kalajahu- ja kalaõlitööstuse negatiivse mõju Mauritaanias; nõuab, et EL aitaks säästva kalapüügi partnerluslepingu raames neid eesmärke saavutada; märgib, et kala tuleks kasutada peamiselt inimtoiduna, mitte toorainena toiduainetööstuses, ning et selleks on oluline kaasata kohalikud omavalitsused ja teha selles valdkonnas koostööd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks uues protokollis sätestatud nõude, et Mauritaania peab avaldama väikeste pelaagiliste liikide kestliku majandamise kava, mida kohaldatakse kõigi Mauritaania vetes kalastavate laevade suhtes; nõuab tungivalt, et Mauritaania tugineks ühise teaduskomitee 2021. aasta erakorralise koosoleku aruande järeldustele ja järgiks selle kava koostamisel vajaduse korral teaduslikel tulemustel põhinevat ettevaatusprintsiipi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab poolte võetud kohustust edendada kalavarude majandamist piirkonnas tegutsevate eri laevastike mittediskrimineerimise põhimõtet järgides ning et liidu laevadel peaks olema juurdepääs lubatud kogupüügi ülejäägi asjakohasele osale vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt läbipaistvus- ja mittediskrimineerimisklauslite üle uues lepingus ja protokollis ning nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nende klauslite täieliku rakendamise ja järgimise; märgib, et läbipaistvuseeskirjad kehtisid juba eelmises lepingus, kuid neid ei järgitud täies ulatuses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Mauritaania teavitaks komisjoni kõigist oma kalapüügipiirkonnas asuvate välisriikide laevadega, sh kolmandate riikide laevadega, sõlmitud avaliku või erasektori kokkulepetest ning et see teave lisataks komisjoni poolt Euroopa Parlamendile edastatavasse aastaaruandesse; väljendab muret selle pärast, et Mauritaania ei ole siiani mõningaid kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid avalikuks teinud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks protokollis nõutud teabevahetuse, pidades silmas aruandeid Mauritaania vetes tegutsevate välisriikide laevastike ja välisomandis olevate kohalike laevastike tegevuse kohta; kutsub Mauritaaniat üles esitama komisjonile selges ja kasutajasõbralikus vormis täieliku teabe kõigi oma vetes kala püüdvate laevade kohta, mis võimaldab saada ühese üldpildi kogu püügikoormusest, saagist liikide kaupa ja kalavarude seisundist; palub Mauritaanial selle teabe avalikkusele kättesaadavaks teha; märgib, et see on nn ülejäägi arvutamise tingimus ÜRO mereõiguse konventsiooni tähenduses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Mauritaania avaldas kalanduse läbipaistvuse algatuse kohta esimese aruande; märgib, et see aruanne põhineb 2018. kalendriaastast pärineval teabel; kutsub Mauritaaniat üles avaldama uuemad andmed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret teise lipu alla ümberregistreerimise tava pärast eelkõige Mauritaania vetes ja piirkonnas üldiselt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et arvestades oma kalandusalaste partnerluslepingute ja säästva kalapüügi partnerluslepingute võrgustikku Loode-Aafrikas, on liidul oluline roll ärgitada Mauritaaniat tegema oma naaberriikidega tihedamat koostööd ühiste kalavarude majandamisel, eelkõige kalavarude ja kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel, näiteks kohaliku toiduga kindlustatuse seisukohast oluliste kalavarude kindlaksmääramisel; juhib konkreetselt tähelepanu sellele, kui oluline on, et liit teeks selles piirkonnas oma partneritega aktiivselt koostööd, et asjaomases piirkondlikus kalavarude majandamise organisatsioonis võetaks vastu otsuseid, mis tagavad kestliku majandamise; nõuab, et EL, Mauritaania ja selle naaberriigid toetaksid ühiste varude piirkondliku tervikliku majandamisraamistiku rakendamist seeläbi, et loovad nende kalavarude majandamise piirkondliku organisatsiooni ning alustavad asjaomaste riikidega rahvusvahelist dialoogi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt selle üle, et kõik osapooled on võtnud omale kohustuse rakendada lepingut läbipaistvalt ja kooskõlas Cotonou lepinguga inimõiguste, demokraatlike põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava osas; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks inimõigustele Mauritaanias, sealhulgas kalandussektoris, pannes eriti rõhku töötingimustele; märgib, et Cotonou lepingu inimõigusi käsitleva osa rakendamata jätmine võib kaasa tuua lepingu peatamise vastavalt selle artiklile 21 ja uue rakendusprotokolli artiklile 14; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et eelmise protokolli järelhindamisel jõuti järeldusele, et Mauritaania ja ELi osa lisandväärtusest oli sarnane, kummalgi 40–45 %; märgib siiski, et hindamises osutatakse, et ELi laevade tegevusest Mauritaaniale tulenev lisandväärtus on suhteliselt väike, kuna puuduvad majandussuhted maismaal; nõuab sellega seoses, et EL uuriks võimalusi uue protokolli alusel selle olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Mauritaanial on olnud raskusi valdkondliku toetuse ärakasutamisel; kutsub seetõttu komisjoni üles andma tehnilist abi mitmeaastase valdkondliku programmi ettevalmistamiseks ja rakendamiseks ning tugevdama Mauritaania haldussuutlikkust, eelkõige uue koordineerimisasutuse jaoks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab valdkondlikku toetust oluliseks elemendiks Mauritaania kalandussektori arendamisel ja rannikualade kogukondades töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt 6. ja 7. suuna raames antava valdkondliku toetuse üle; kutsub ühiskomiteed üles edendama taristuprojekte, mis suurendavad kalatoodete kohalikku tarbimist, ning rahastama projekte, millega toetatakse otseselt Mauritaania väikesemahulise kalapüügi kogu väärtusahelat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab rohkem valdkondlikke toetusprojekte, et aidata Mauritaania kalandussektori naisi, eelkõige neid, kes tegelevad töötlemisega; tunnistab selliste projektide tähtsust kohaliku toiduga kindlustatuse jaoks ja nõuab, et naisi kutsutaks toetusmeetmete tutvustamis- ja kavandamisseminaridel osalema; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et üks liidu säästva kalanduse partnerluslepingute valdkondliku toetusega seotud üldisi probleeme on nähtavuse, juurdepääsu ja läbipaistvuse puudumine; väljendab seetõttu heameelt protokolli rakendamisega seotud tegevuste nähtavuse suurendamise ja avalikustamise meetmete üle, mis võimaldavad selle kasulikkuse kõigile asjaosalistele täielikult nähtavaks ja kättesaadavaks teha; märgib, et valdkondliku toetuse, sealhulgas selle tõhususe suurendamiseks on vaja paremat rakendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja Mauritaaniat üles parandama ja kiirendama valdkondliku toetuse rakendamist ning suurendama läbipaistvust, eelkõige püügilitsentside osas; väljendab seetõttu heameelt, et valdkondliku toetuse kasutamise kohta avaldatakse iga-aastaseid aruandeid, ja nõuab nende avalikustamist; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlamendile esitataks tegevused või meetmed, millel on suurim tähtsus või mõju Mauritaania territooriumi või ühiskonna nendele osadele, mis vastavad kõnealuse valdkondliku abi saamise tingimustele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et Mauritaania vete kalavarude kohta on vaja paremaid andmeid ning et säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamine peab põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel; on veendunud, et valdkondlikku toetust tuleks kasutada väikesemahulise kalapüügi toetamiseks ja eeskätt kalavarude kohta teaduslike andmete parandamiseks, eelkõige väikeste pelaagiliste kalade (näiteks sardinellide liikide ja stauriidide) ühiste varude kohta, ning kontrolli- ja järelevalvetegevuseks nende püügipiirkonnas püüdvate laevade üle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab kalavarusid käsitlevate teaduslike andmete, nõuetekohase andmekogumise ja parema järelevalve tähtsust, et uus protokoll saaks tihendada ja parandada teaduslikke vaatlusi, mis peaks olema eelkõige kolmandate riikide kalalaevade eesmärk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ergutab komisjoni hõlbustama ekspertide ja teadlaste osalemist ja nende vahelist kogemustevahetust käesoleva lepingu raames ja selle rakendamise ajal, juhul kui see on eri liikide hindamiseks ja lepingu täitmiseks vajalik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt asjaolu üle, et uue protokolli kolmandal kohaldamisaastal on võimalik ELi rahalist toetust ja kalapüügivõimalusi kohandada; kutsub komisjoni üles vajaduse korral seda paindlikkust kasutama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt laevaomanike tasusid käsitlevate uute eeskirjade üle ja loodab, et see ja protokolli muud parandused, sealhulgas ELi laevade võimalus lossida erandlikel asjaoludel oma saaki väljaspool Mauritaaniat asuvates sadamates, toovad kaasa olemasolevate kalapüügivõimaluste parema kasutamise tulevikus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt selle üle, et protokolli alusel kalastavate pelaagilisi traalnootasid kasutavate külmutustraalerite ja krevetilaevade liidu laevaomanikud peaksid mitterahalise tasuna jätkama abivajajatele kala jaotamise poliitikale kaasaaitamist, reserveerides 2 % oma ümberlaaditud või lossitud pelaagilisest saagist riiklikule kalajaotusettevõtjale (Société nationale de distribution de poisson), ning tunnustab seda; märgib, et kohaliku kala tarbimine on Mauritaanias suurenemas; kutsub komisjoni ja Mauritaania ametivõime üles tagama, et see panus jõuaks ka tegelikult elanikkonnani, mitte kalajahutehastesse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab kohustust rakendada ILO põhimõtteid ja õigusi kõigi ELi laevadel töötavate kalurite suhtes, et kaotada diskrimineerimine tööhõives ja kutsealale pääsemisel; on seisukohal, et nende põhimõtete rakendamist tuleks jälgida; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et ELi laevadel töötavad kvalifitseeritud Mauritaania meremehed ILO standarditele vastavate lepingute alusel, mis hõlmavad sotsiaalset kaitset; nõuab suuremaid jõupingutusi praktikantide töölevõtmiseks, et suurendada kvalifitseeritud isikute arvu valdkondlikus programmis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles lisama ELi ja Aafrika partnerlusse olulise elemendina säästva kalapüügi partnerluslepingud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab heameelt Mauritaanias ELi arenguabist rahastatavate projektide üle, nagu Promopeche, mille eesmärk on luua töökohti ja koolitada noori väikesemahulise kalapüügi valdkonnas; kutsub komisjoni üles parandama säästva kalapüügi partnerluslepingu ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide kooskõla ja järjepidevust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et püügitegevus, sealhulgas väikesemahuline püük, on Mauritaania majanduse jaoks oluline sektor ning hädavajalik, et tagada riigi majanduslik areng, toiduga kindlustatus ning eelkõige naiste ja noorte toitlustus- ja tööhõivevõimalused, samuti kaasav ja kestlik majanduslik areng kõigile; toetab seetõttu meetmeid, mille eesmärk on oluliselt suurendada kohalike osalejate, sealhulgas väikeste pereettevõtete ja rannikukogukondade vastupanuvõimet kliimamuutuste ja rannikuerosiooni tagajärgedele; rõhutab, et kalandusse tehtavad investeeringud peavad olema selgelt kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega ega tohi ohustada rannikukogukondade vajadusi; rõhutab, et uues lepingus ette nähtud rahalist toetust tuleks jagada viisil, mis arvestab rannikukogukondade põhjapaneva rolliga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab kohaliku ja piirkondliku majandusliku arengu edendamist ja nende rannikukogukondade tugevdamist, kes sõltuvad mereressurssidest ja peavad seega olema mere- ja rannikualade haldamisse täielikult kaasatud; tuletab meelde, et merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse taastamine toetab rannikukogukondi ning aitab kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele; rõhutab, et kogu rakendamisprotsessi vältel tuleb rannikukogukondadega järjepidevalt konsulteerida; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnistab, et toidu kättesaadavuse tagamiseks ELi tarbijatele sõltuvad turud ja tootjad teiste seas ka Mauritaaniast pärit kala impordist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et ELi edasised jõupingutused säästva kalapüügi partnerluslepingu raames keskenduksid Maailma Kaubandusorganisatsiooni ning muude rahvusvaheliste organite kahjulike ja jätkusuutmatute kalatoetuste kaotamisele, samuti nõuab erilise tähelepanu pööramist ebaseaduslikule kalapüügile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et Mauritaania ja seda ümbritseva piirkonna kalanduses järgitaks ja kohaldataks nõuetekohaselt ELi õigustikku, sealhulgas ELi kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mauritaania Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  ELT L 34, 1.2.2021, lk 1.

(2)  ELT L 439, 8.12.2021, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0228

(4)  ELT L 343, 8.12.2006, lk 4.

(5)  ELT L 439, 8.12.2021, lk 3.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0135.

(7)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(8)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/158

---

P9_TA(2022)0230

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamine lennunduse osas ***I

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärki ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/21)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (10) loodi liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega (LHÜ) kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada kulutõhusalt ja majanduslikult tulemuslikult kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Lennutegevus lisati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/101/EÜ (11). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (10) loodi liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega (LHÜ) kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada kulutõhusalt ja majanduslikult tulemuslikult kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Lennutegevus lisati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/101/EÜ (11).

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (10) loodi liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega (LHÜ) kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada kulutõhusalt ja majanduslikult tulemuslikult kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Lennutegevus
  , mis on seotud liidu lennuväljalt väljuvate või sinna saabuvate lendudega,
  lisati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/101/EÜ (11).
  Euroopa Liidu Kohus otsustas oma 21. detsembri 2011. aasta otsuses

   (11a)

  , et kõnealuse direktiivi kohane lennutegevuse lisamine Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) ei riku rahvusvahelist õigust
  . |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (10) loodi liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega (LHÜ) kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada kulutõhusalt ja majanduslikult tulemuslikult kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Lennutegevus
  , mis on seotud liidu lennuväljalt väljuvate või sinna saabuvate lendudega,
  lisati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/101/EÜ (11).
  Euroopa Liidu Kohus otsustas oma 21. detsembri 2011. aasta otsuses

   (11a)

  , et kõnealuse direktiivi kohane lennutegevuse lisamine Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) ei riku rahvusvahelist õigust
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Selleks et aidata kaasa Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) tasandi edusammudele rahvusvahelise lennunduse heitkoguste vähendamise ülemaailmse raamistiku loomisel, võttis liit vastu mitmed tähtajalised erandid, nn „aja peatamise“ (stop-the-clock-) erandid, millega jäeti kõik ELi-välised lennud ELi HKSist välja. Viimast erandit, mis kehtestati määrusega (EL) 2017/2392, kohaldatakse kuni 2023. aastani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Selleks et aidata kaasa Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) tasandi edusammudele rahvusvahelise lennunduse heitkoguste vähendamise ülemaailmse raamistiku loomisel, võttis liit vastu mitmed tähtajalised erandid, nn „aja peatamise“ (stop-the-clock-) erandid, millega jäeti kõik ELi-välised lennud ELi HKSist välja. Viimast erandit, mis kehtestati määrusega (EL) 2017/2392, kohaldatakse kuni 2023. aastani.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (12) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega. Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks peavad heite vähendamisse panustama kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (12) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega. Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks peavad heite vähendamisse panustama kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus.

| (2) | Keskkonnakaitse on üks olulisemaid katsumusi, millega liit ja ülejäänud maailm silmitsi seisavad.
  2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (12) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega
  , võttes samal ajal arvesse õiglust ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses. Võttes arvesse, et ekspertide hinnangud, mis tehti teatavaks 31. oktoobrist13. novembrini 2021 Glasgow’s toimunud 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP26), näitavad, et maailma keskmine temperatuuritõus jääb vahemikku 1,8  oC kuni 2,4  oC, leppisid osalised COP 26 järeldustes kokku, et ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu hoidmine 1,5  oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud riske ja mõju, ning võtsid kohustuse tugevdada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kiirendada kliimameetmete võtmist sellel kriitilisel kümnendil ja tagada, et osalised on graafikus, et piirata ülemaailmset soojenemist 1,5  oC-ni.
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks peavad heite vähendamisse panustama kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus. |
| --- | --- |

(2)

Keskkonnakaitse on üks olulisemaid katsumusi, millega liit ja ülejäänud maailm silmitsi seisavad.
  2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (12) jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC võrreldes industriaalajastu eelse tasemega
  , võttes samal ajal arvesse õiglust ning ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet riigiti erineva olukorra valguses. Võttes arvesse, et ekspertide hinnangud, mis tehti teatavaks 31. oktoobrist13. novembrini 2021 Glasgow’s toimunud 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP26), näitavad, et maailma keskmine temperatuuritõus jääb vahemikku 1,8  oC kuni 2,4  oC, leppisid osalised COP 26 järeldustes kokku, et ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu hoidmine 1,5  oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud riske ja mõju, ning võtsid kohustuse tugevdada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kiirendada kliimameetmete võtmist sellel kriitilisel kümnendil ja tagada, et osalised on graafikus, et piirata ülemaailmset soojenemist 1,5  oC-ni.
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks peavad heite vähendamisse panustama kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Lennundus põhjustab 2–3 % ülemaailmsest CO2 heitest. Liidus moodustab lennunduse CO2 heide 3,7  % CO2 koguheitest. Lennundussektor tekitab transpordi heitest 15,7  %, arvestamata muud kui CO2 heidet, mistõttu on lennundussektor pärast maanteetransporti suuruselt teine transpordisektori kasvuhoonegaaside heite allikas. 2018. aastal prognoosis Eurocontrol, et Euroopa lennunduse heide kasvab 2040. aastaks 2017. aasta tasemega võrreldes 53 %. Vajadus võtta meetmeid heitkoguste vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma viimastes aruannetes, nimelt 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ja 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja haavatavus). IPCC kinnitas väga veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning igasugused edasised viivitused kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks võetavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmete puhul tähendavad, et kaotame peagi kiiresti aheneva võimaluse tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. IPCC avaldas uued hinnangud ülemaailmse temperatuuri 1,5  oC võrra tõusu lähikümnenditel ületamise tõenäosuse kohta ja leiab, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe, kiiresti ja ulatuslikult, ei ole temperatuuri tõusu hoidmine alla 1,5  oC või isegi alla 2 oC võimalik. Seepärast peaks liit selle pakilise probleemiga tegelema, suurendades pingutusi ja asudes ülemaailmses kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvahelise liidri kohale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Lennundus põhjustab 2–3 % ülemaailmsest CO2 heitest. Liidus moodustab lennunduse CO2 heide 3,7  % CO2 koguheitest. Lennundussektor tekitab transpordi heitest 15,7  %, arvestamata muud kui CO2 heidet, mistõttu on lennundussektor pärast maanteetransporti suuruselt teine transpordisektori kasvuhoonegaaside heite allikas. 2018. aastal prognoosis Eurocontrol, et Euroopa lennunduse heide kasvab 2040. aastaks 2017. aasta tasemega võrreldes 53 %. Vajadus võtta meetmeid heitkoguste vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma viimastes aruannetes, nimelt 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ja 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja haavatavus). IPCC kinnitas väga veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning igasugused edasised viivitused kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks võetavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmete puhul tähendavad, et kaotame peagi kiiresti aheneva võimaluse tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. IPCC avaldas uued hinnangud ülemaailmse temperatuuri 1,5  oC võrra tõusu lähikümnenditel ületamise tõenäosuse kohta ja leiab, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe, kiiresti ja ulatuslikult, ei ole temperatuuri tõusu hoidmine alla 1,5  oC või isegi alla 2 oC võimalik. Seepärast peaks liit selle pakilise probleemiga tegelema, suurendades pingutusi ja asudes ülemaailmses kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvahelise liidri kohale.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | ICAO prognoosis enne COVID-19 kriisi, et 2040. aastaks võib rahvusvahelise lennunduse heide kasvada 2020. aasta tasemega võrreldes kuni 150 %. Kuigi COVID-19 pandeemia põhjustas lennuliikluse ajutise vähenemise, näitavad olemasolevad COVID-19 pandeemiale eelnenud prognoosid, et lennunduse heide maailma ja liidu tasandil suureneb 2040. aastaks 150 % võrreldes 2020. aastaga ja 2040. aastaks 53 % võrreldes 2017. aastaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

ICAO prognoosis enne COVID-19 kriisi, et 2040. aastaks võib rahvusvahelise lennunduse heide kasvada 2020. aasta tasemega võrreldes kuni 150 %. Kuigi COVID-19 pandeemia põhjustas lennuliikluse ajutise vähenemise, näitavad olemasolevad COVID-19 pandeemiale eelnenud prognoosid, et lennunduse heide maailma ja liidu tasandil suureneb 2040. aastaks 150 % võrreldes 2020. aastaga ja 2040. aastaks 53 % võrreldes 2017. aastaga.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu võttis oma 214. istungjärgu kümnendal istungil 27. juunil 2018 vastu rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande (Chicago konventsiooni 16. lisa IV köide). Liit ja selle liikmesriigid jätkavad CORSIA
  toetamist ning on pühendunud selle rakendamisele
  alates katseetapist ajavahemikul 2021–2023 (13). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu võttis oma 214. istungjärgu kümnendal istungil 27. juunil 2018 vastu rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande (Chicago konventsiooni 16. lisa IV köide). Liit ja selle liikmesriigid jätkavad CORSIA
  toetamist ning on pühendunud selle rakendamisele
  alates katseetapist ajavahemikul 2021–2023 (13).

| (3) | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu võttis oma 214. istungjärgu kümnendal istungil 27. juunil 2018 vastu rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande (Chicago konventsiooni 16. lisa IV köide). Liit ja selle liikmesriigid jätkavad CORSIA
  rakendamist
  alates katseetapist ajavahemikul 2021–2023 (13). |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõukogu võttis oma 214. istungjärgu kümnendal istungil 27. juunil 2018 vastu rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande (Chicago konventsiooni 16. lisa IV köide). Liit ja selle liikmesriigid jätkavad CORSIA
  rakendamist
  alates katseetapist ajavahemikul 2021–2023 (13).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud
  vähendamiskohustuses
  , mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (16) võttis liit endale kohustuse vähendada 2030. aastaks ELi majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud
  vähendamiskohustuses
  , mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (16) võttis liit endale kohustuse vähendada 2030. aastaks ELi majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (6) | Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud
  panuses heitkoguste vähendamisse
  , mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (16) võttis liit endale kohustuse vähendada 2030. aastaks ELi majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(6)

Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud
  panuses heitkoguste vähendamisse
  , mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (16) võttis liit endale kohustuse vähendada 2030. aastaks ELi majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Liit on sätestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses
  (EL) 2021/1119 (17) eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse
  määrusega
  kehtestatakse ka kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liit on sätestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses
  (EL) 2021/1119 (17) eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse
  määrusega
  kehtestatakse ka kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (7) | Liit on sätestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) 2021/1119
  artikli 2 lõikes 1

   (17) eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja seejärel negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse
  määruse artikli 4 lõikes 1
  kehtestatakse ka kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(7)

Liit on sätestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) 2021/1119
  artikli 2 lõikes 1

   (17) eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja seejärel negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse
  määruse artikli 4 lõikes 1
  kehtestatakse ka kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse eesmärk on rakendada ka lennundussektori puhul liidu poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohast õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aasta siduv kliimaeesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on sätestatud määruses (EL)
  2021/...
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse eesmärk on rakendada ka lennundussektori puhul liidu poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohast õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aasta siduv kliimaeesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on sätestatud määruses (EL)
  2021/...
  .

| (8) | Direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse eesmärk on rakendada ka lennundussektori puhul liidu poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohast õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aasta siduv kliimaeesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ja saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 
  2021/1119
  . |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse eesmärk on rakendada ka lennundussektori puhul liidu poolt Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohast õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aasta siduv kliimaeesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ja saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 
  2021/1119
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Lisaks CO2 heitele mõjutab lennundus kliimat ka muu kui CO2 heitega, näiteks veeaur (H2O), lämmastikoksiidid (NOx), vääveldioksiid (SO2) ja tahmaosakesed, samuti sellistest heidetest põhjustatud atmosfääriprotsessidega, näiteks osooni tekkimine ja kiudpilved. Sellise muu kui CO2 heite kliimamõju sõltub kasutatavast kütusest ja mootoritest, heite asukohast, eelkõige õhusõiduki lennukõrgusest, asukohast vastavalt laius- ja pikkuskraadidele ning heite ajast ja ilmastikutingimustest sel ajal. Komisjoni 2006. aasta mõjuhinnangus lennunduse lisamise kohta ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) ja direktiivis 2008/101/EÜ tunnistati, et lennundus mõjutab üleilmset kliimat muu kui CO2 heite kaudu. Direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410) artikli 30 lõike 4 kohaselt pidi komisjon enne 1. jaanuari 2020 esitama ajakohastatud analüüsi lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõjude kohta, lisades sellele vajaduse korral ettepaneku selle kohta, kuidas neid mõjusid kõige paremini käsitleda. Selle nõude täitmiseks viis Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) läbi ajakohastatud analüüsi lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõjude kohta kliimamuutustele ja avaldas oma uuringu 23. novembril 2020. Uuringu tulemused kinnitasid varasemaid hinnanguid, nimelt et lennutegevusest tulenev muust kui CO2 heitest tingitud kliimamõju on kokkuvõttes vähemalt sama oluline kui üksnes CO2 heitest tingitud kliimamõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Lisaks CO2 heitele mõjutab lennundus kliimat ka muu kui CO2 heitega, näiteks veeaur (H2O), lämmastikoksiidid (NOx), vääveldioksiid (SO2) ja tahmaosakesed, samuti sellistest heidetest põhjustatud atmosfääriprotsessidega, näiteks osooni tekkimine ja kiudpilved. Sellise muu kui CO2 heite kliimamõju sõltub kasutatavast kütusest ja mootoritest, heite asukohast, eelkõige õhusõiduki lennukõrgusest, asukohast vastavalt laius- ja pikkuskraadidele ning heite ajast ja ilmastikutingimustest sel ajal. Komisjoni 2006. aasta mõjuhinnangus lennunduse lisamise kohta ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) ja direktiivis 2008/101/EÜ tunnistati, et lennundus mõjutab üleilmset kliimat muu kui CO2 heite kaudu. Direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410) artikli 30 lõike 4 kohaselt pidi komisjon enne 1. jaanuari 2020 esitama ajakohastatud analüüsi lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõjude kohta, lisades sellele vajaduse korral ettepaneku selle kohta, kuidas neid mõjusid kõige paremini käsitleda. Selle nõude täitmiseks viis Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) läbi ajakohastatud analüüsi lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõjude kohta kliimamuutustele ja avaldas oma uuringu 23. novembril 2020. Uuringu tulemused kinnitasid varasemaid hinnanguid, nimelt et lennutegevusest tulenev muust kui CO2 heitest tingitud kliimamõju on kokkuvõttes vähemalt sama oluline kui üksnes CO2 heitest tingitud kliimamõju.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | EASA 23. novembri 2020. aasta uuringu tulemustest nähtub, et ettevaatusprintsiibi kohaselt ei saa lennunduse muud kui CO2 heidet enam eirata. Heitkoguste vähendamiseks vastavalt Pariisi kokkuleppele on vaja liidu reguleerivaid meetmeid. Seepärast peaks komisjon lennunduse muude kui CO2 heitkoguste jaoks looma seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteemi. Selle süsteemi tulemustele tuginedes peaks komisjon mõjuhinnangu põhjal esitama hiljemalt 31. detsembriks 2026 seadusandliku ettepaneku, mis sisaldab muu kui CO2 heite vähendamise meetmeid, laiendades ELi HKSi kohaldamisala niisugustele heidetele. Kuni võetakse vastu seadusandlik ettepanek, millega laiendatakse käesoleva direktiivi kohaldamisala muule kui CO2 heitele, korrutatakse alates 31. detsembrist 2027 lennutegevuse CO2 heite koefitsient 1,8 ga (et võtta arvesse lennunduse muud kui CO2 heidet), alates 31. detsembrist 2028 korrutatakse see 1,9 ga ja alates 31. detsembrist 20292,0 ga. Kordaja ei tohiks olla suurem kui 2,0 . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

EASA 23. novembri 2020. aasta uuringu tulemustest nähtub, et ettevaatusprintsiibi kohaselt ei saa lennunduse muud kui CO2 heidet enam eirata. Heitkoguste vähendamiseks vastavalt Pariisi kokkuleppele on vaja liidu reguleerivaid meetmeid. Seepärast peaks komisjon lennunduse muude kui CO2 heitkoguste jaoks looma seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteemi. Selle süsteemi tulemustele tuginedes peaks komisjon mõjuhinnangu põhjal esitama hiljemalt 31. detsembriks 2026 seadusandliku ettepaneku, mis sisaldab muu kui CO2 heite vähendamise meetmeid, laiendades ELi HKSi kohaldamisala niisugustele heidetele. Kuni võetakse vastu seadusandlik ettepanek, millega laiendatakse käesoleva direktiivi kohaldamisala muule kui CO2 heitele, korrutatakse alates 31. detsembrist 2027 lennutegevuse CO2 heite koefitsient 1,8 ga (et võtta arvesse lennunduse muud kui CO2 heidet), alates 31. detsembrist 2028 korrutatakse see 1,9 ga ja alates 31. detsembrist 20292,0 ga. Kordaja ei tohiks olla suurem kui 2,0 .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Lennundus peaks andma oma panuse heitkoguste vähendamisse, mida on vaja liidu
  2030. aasta kliimaeesmärkide
  saavutamiseks. Seetõttu tuleks lennundussektori lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) üldkogus konsolideerida ja kohaldada selle suhtes lineaarset vähendamistegurit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Lennundus peaks andma oma panuse heitkoguste vähendamisse, mida on vaja liidu
  2030. aasta kliimaeesmärkide
  saavutamiseks. Seetõttu tuleks lennundussektori lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) üldkogus konsolideerida ja kohaldada selle suhtes lineaarset vähendamistegurit.

| (9) | Lennundus peaks andma oma panuse heitkoguste vähendamisse, mida on vaja
  määruse (EL) 2021/1119 artikli 1 lõikes 2 ja Pariisi kokkuleppes sätestatud
  liidu
  eesmärkide
  saavutamiseks. Seetõttu tuleks lennundussektori lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) üldkogus konsolideerida ja kohaldada selle suhtes lineaarset vähendamistegurit. |
| --- | --- |

(9)

Lennundus peaks andma oma panuse heitkoguste vähendamisse, mida on vaja
  määruse (EL) 2021/1119 artikli 1 lõikes 2 ja Pariisi kokkuleppes sätestatud
  liidu
  eesmärkide
  saavutamiseks. Seetõttu tuleks lennundussektori lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) üldkogus konsolideerida ja kohaldada selle suhtes lineaarset vähendamistegurit.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Selleks et saavutada kõrgemad kliimaeesmärgid, tuleb võimalikult palju vahendeid suunata kliimapöördesse. Seepärast tuleks kogu enampakkumisest saadud tulu, mida ei eraldata liidu eelarvesse, kasutada kliimaga seotud eesmärkidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selleks et saavutada kõrgemad kliimaeesmärgid, tuleb võimalikult palju vahendeid suunata kliimapöördesse. Seepärast tuleks kogu enampakkumisest saadud tulu, mida ei eraldata liidu eelarvesse, kasutada kliimaga seotud eesmärkidel.

| (10) | Selleks et saavutada kõrgemad kliimaeesmärgid, tuleb võimalikult palju vahendeid suunata kliimapöördesse
  , mis peaks olema ka osa õiglasest üleminekust
  . Seepärast tuleks kogu enampakkumisest saadud tulu, mida ei eraldata liidu eelarvesse, kasutada kliimaga seotud eesmärkidel.
  Lennunduses on ette nähtud enampakkumiste tulude suurenemine, mis tuleneb tasuta LHÜde järkjärgulisest kaotamisest ja ELi HKSi kohaldamisest EMPst kolmandasse riiki väljuvate lendude suhtes. Osa lennunduse LHÜde enampakkumisel müümisest saadavast tulust tuleks eraldada lennundussektorile kliimainvesteeringute fondi kaudu, et toetada innovatsiooni lennundussektori kliima- ja keskkonnamõju vähendamiseks. EMPst väljuvate lendude põhjustatud heitkogustega seotud LHÜde enampakkumisel müümisest saadavast tulust tuleks 15 % eraldada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimafondidele, et edendada rahvusvahelisi meetmeid kõige vähem kaitstud kogukondadele avalduva kliimamuutuste mõju leevendamiseks. Liikmesriigid peaksid ülejäänud tulu kasutama artikli 10 lõike 3 kohasteks meetmeteks, eelkõige meetmeteks, millega toetatakse sotsiaalset dialoogi ja õiglast üleminekut, vähendatakse transpordisüsteemi CO2 heidet ja toetatakse lennunduse pikamaa-alternatiive, millel on väiksem kliimamõju. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et saavutada kõrgemad kliimaeesmärgid, tuleb võimalikult palju vahendeid suunata kliimapöördesse
  , mis peaks olema ka osa õiglasest üleminekust
  . Seepärast tuleks kogu enampakkumisest saadud tulu, mida ei eraldata liidu eelarvesse, kasutada kliimaga seotud eesmärkidel.
  Lennunduses on ette nähtud enampakkumiste tulude suurenemine, mis tuleneb tasuta LHÜde järkjärgulisest kaotamisest ja ELi HKSi kohaldamisest EMPst kolmandasse riiki väljuvate lendude suhtes. Osa lennunduse LHÜde enampakkumisel müümisest saadavast tulust tuleks eraldada lennundussektorile kliimainvesteeringute fondi kaudu, et toetada innovatsiooni lennundussektori kliima- ja keskkonnamõju vähendamiseks. EMPst väljuvate lendude põhjustatud heitkogustega seotud LHÜde enampakkumisel müümisest saadavast tulust tuleks 15 % eraldada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimafondidele, et edendada rahvusvahelisi meetmeid kõige vähem kaitstud kogukondadele avalduva kliimamuutuste mõju leevendamiseks. Liikmesriigid peaksid ülejäänud tulu kasutama artikli 10 lõike 3 kohasteks meetmeteks, eelkõige meetmeteks, millega toetatakse sotsiaalset dialoogi ja õiglast üleminekut, vähendatakse transpordisüsteemi CO2 heidet ja toetatakse lennunduse pikamaa-alternatiive, millel on väiksem kliimamõju.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Lennundussektori üleminekul säästvale lennundusele tuleks arvesse võtta sektori sotsiaalset mõõdet ja konkurentsivõimet, tagamaks, et see üleminek oleks sotsiaalselt õiglane ning pakuks töötajatele koolitust, ümber- ja täiendusõpet. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja selle mõju kohta siseturule seoses lennundussektoriga, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalsele mõjule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Lennundussektori üleminekul säästvale lennundusele tuleks arvesse võtta sektori sotsiaalset mõõdet ja konkurentsivõimet, tagamaks, et see üleminek oleks sotsiaalselt õiglane ning pakuks töötajatele koolitust, ümber- ja täiendusõpet. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja selle mõju kohta siseturule seoses lennundussektoriga, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalsele mõjule.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Lennud, mis läbivad 1 000 kilomeetrit või vähem, tekitavad 6–9 % lennunduse CO2 koguheitest. Seni, kuni ei ole toimunud tehnoloogilist läbimurret ega ei ole heitevabu lennukikütuseid ja õhusõidukeid, tuleks kehtestada meetmed, et edendada üleminekut alternatiivsetele ja säästvamatele transpordiliikidele, eelkõige lennusegmendi puhul, mis koosneb piirkondlikest lendudest ja lühematest lähilennuliinidest, nimelt lennud, mille pikkus jääb alla 1 000  kilomeetri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Lennud, mis läbivad 1 000 kilomeetrit või vähem, tekitavad 6–9 % lennunduse CO2 koguheitest. Seni, kuni ei ole toimunud tehnoloogilist läbimurret ega ei ole heitevabu lennukikütuseid ja õhusõidukeid, tuleks kehtestada meetmed, et edendada üleminekut alternatiivsetele ja säästvamatele transpordiliikidele, eelkõige lennusegmendi puhul, mis koosneb piirkondlikest lendudest ja lühematest lähilennuliinidest, nimelt lennud, mille pikkus jääb alla 1 000  kilomeetri.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõikele 3 peab liit hindama ICAO CORSIA süsteemi ja seda nõuetekohaselt rakendama asjakohasel viisil, mis on kooskõlas liidu poolt
  2030. aastaks
  võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõikele 3 peab liit hindama ICAO CORSIA süsteemi ja seda nõuetekohaselt rakendama asjakohasel viisil, mis on kooskõlas liidu poolt
  2030. aastaks
  võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites.

| (11) | Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõikele 3 peab liit hindama ICAO CORSIA süsteemi ja seda nõuetekohaselt rakendama asjakohasel viisil, mis on kooskõlas liidu poolt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 ning Pariisi kokkuleppe alusel
  võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28b lõikele 3 peab liit hindama ICAO CORSIA süsteemi ja seda nõuetekohaselt rakendama asjakohasel viisil, mis on kooskõlas liidu poolt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 ning Pariisi kokkuleppe alusel
  võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | ELi HKS on osutunud tõhusaks vahendiks, mille abil vähendada heitkoguseid eelnevalt kindlaks määratud viisil, stimuleerides samal ajal innovatsiooni ja eestvedajaid heitkoguste tõhusal vähendamisel, samal ajal kui CORSIA on mehhanism, mis hüvitab heitkoguseid kompenseerimise teel. Komisjoni hinnang ICAO üleilmse turupõhise meetme (CORSIA) tulemuslikkuse kohta vastavalt artiklile 28b ja kulude edasikandumise uurimiseks vastavalt ELi HKSi direktiivi artiklile 3d on näidanud, et CORSIA ambitsioonitase rahvusvahelises lennundussektoris ei ole kooskõlas ülemaailmse ambitsioonitasemega, mis on vajalik Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärkide saavutamiseks. Selleks et tagada lennundussektori kasvuhoonegaaside heite ambitsioonikas vähendamine kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning aidata kaasa rahvusvahelistele võrdsetele võimalustele, tagades samal ajal marsruutidel võrdse kohtlemise, tuleks alates 30. aprillist [pärast käesoleva direktiivi jõustumist + 1] kohaldada ELi HKSi kõigi EMPs asuvatelt lennuväljadelt väljuvate lendude suhtes. Liit on jätkuvalt pühendunud CORSIA süsteemile. Selleks et võtta arvesse liidu pühendumust CORSIA-le ja liidu samaaegset osalemist CORSIAs, tuleks CORSIAt rakendavate EMPst kolmandatesse riikidesse suunduvate lendude puhul CORSIA jaoks kasutatud ühikute rahaline väärtus arvata maha ELi HKSi kohastest rahalistest kohustustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

ELi HKS on osutunud tõhusaks vahendiks, mille abil vähendada heitkoguseid eelnevalt kindlaks määratud viisil, stimuleerides samal ajal innovatsiooni ja eestvedajaid heitkoguste tõhusal vähendamisel, samal ajal kui CORSIA on mehhanism, mis hüvitab heitkoguseid kompenseerimise teel. Komisjoni hinnang ICAO üleilmse turupõhise meetme (CORSIA) tulemuslikkuse kohta vastavalt artiklile 28b ja kulude edasikandumise uurimiseks vastavalt ELi HKSi direktiivi artiklile 3d on näidanud, et CORSIA ambitsioonitase rahvusvahelises lennundussektoris ei ole kooskõlas ülemaailmse ambitsioonitasemega, mis on vajalik Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärkide saavutamiseks. Selleks et tagada lennundussektori kasvuhoonegaaside heite ambitsioonikas vähendamine kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning aidata kaasa rahvusvahelistele võrdsetele võimalustele, tagades samal ajal marsruutidel võrdse kohtlemise, tuleks alates 30. aprillist [pärast käesoleva direktiivi jõustumist + 1] kohaldada ELi HKSi kõigi EMPs asuvatelt lennuväljadelt väljuvate lendude suhtes. Liit on jätkuvalt pühendunud CORSIA süsteemile. Selleks et võtta arvesse liidu pühendumust CORSIA-le ja liidu samaaegset osalemist CORSIAs, tuleks CORSIAt rakendavate EMPst kolmandatesse riikidesse suunduvate lendude puhul CORSIA jaoks kasutatud ühikute rahaline väärtus arvata maha ELi HKSi kohastest rahalistest kohustustest.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Lennundussektori LHÜde üldkogus tuleks konsolideerida
  selliste
  lendude jaoks eraldatavate LHÜde koguse tasemel
  , mis väljuvad Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asuvatelt lennuväljadelt ja saabuvad EMPs, Šveitsis või Ühendkuningriigis asuvatele lennuväljadele
  . 2024. aastaks eraldatav LHÜde kogus peaks põhinema aktiivsetele õhusõidukikäitajatele 2023. aastaks eraldatud üldkogusel, mida vähendatakse lineaarse teguri võrra, nagu on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9. LHÜde kogust tuleks suurendada, et võtta arvesse marsruute, mis 2023. aastal ei olnud ELi HKSiga hõlmatud, kuid mis alates 2024. aastast kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Lennundussektori LHÜde üldkogus tuleks konsolideerida
  selliste
  lendude jaoks eraldatavate LHÜde koguse tasemel
  , mis väljuvad Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asuvatelt lennuväljadelt ja saabuvad EMPs, Šveitsis või Ühendkuningriigis asuvatele lennuväljadele
  . 2024. aastaks eraldatav LHÜde kogus peaks põhinema aktiivsetele õhusõidukikäitajatele 2023. aastaks eraldatud üldkogusel, mida vähendatakse lineaarse teguri võrra, nagu on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9. LHÜde kogust tuleks suurendada, et võtta arvesse marsruute, mis 2023. aastal ei olnud ELi HKSiga hõlmatud, kuid mis alates 2024. aastast kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse.

| (12) | Lennundussektori LHÜde üldkogus tuleks konsolideerida
  käesoleva direktiiviga hõlmatud
  lendude jaoks eraldatavate LHÜde koguse tasemel. 2024. aastaks eraldatav LHÜde kogus peaks põhinema aktiivsetele õhusõidukikäitajatele 2023. aastaks eraldatud üldkogusel, mida vähendatakse lineaarse teguri võrra, nagu on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9. LHÜde kogust tuleks suurendada, et võtta arvesse marsruute, mis 2023. aastal ei olnud ELi HKSiga hõlmatud, kuid mis alates 2024. aastast kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(12)

Lennundussektori LHÜde üldkogus tuleks konsolideerida
  käesoleva direktiiviga hõlmatud
  lendude jaoks eraldatavate LHÜde koguse tasemel. 2024. aastaks eraldatav LHÜde kogus peaks põhinema aktiivsetele õhusõidukikäitajatele 2023. aastaks eraldatud üldkogusel, mida vähendatakse lineaarse teguri võrra, nagu on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9. LHÜde kogust tuleks suurendada, et võtta arvesse marsruute, mis 2023. aastal ei olnud ELi HKSiga hõlmatud, kuid mis alates 2024. aastast kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Enampakkumisel müüdava osa suurendamine alates direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse jõustumisele järgnevast aastast peaks saama lennundussektori LHÜde eraldamisel reegliks, võttes arvesse sektori võimet CO2-ga seotud suuremad kulud üle kanda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Enampakkumisel müüdava osa suurendamine alates direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse jõustumisele järgnevast aastast peaks saama lennundussektori LHÜde eraldamisel reegliks, võttes arvesse sektori võimet CO2-ga seotud suuremad kulud üle kanda.

| (13) | Enampakkumisel müüdava osa suurendamine alates direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse jõustumisele järgnevast aastast peaks saama lennundussektori LHÜde eraldamisel reegliks,
  mis viib LHÜde tasuta eraldamise järkjärgulise lõpetamiseni 2025. aastaks,
  võttes arvesse sektori võimet CO2-ga seotud suuremad kulud üle kanda. |
| --- | --- |

(13)

Enampakkumisel müüdava osa suurendamine alates direktiivi 2003/87/EÜ käesoleva muudatuse jõustumisele järgnevast aastast peaks saama lennundussektori LHÜde eraldamisel reegliks,
  mis viib LHÜde tasuta eraldamise järkjärgulise lõpetamiseni 2025. aastaks,
  võttes arvesse sektori võimet CO2-ga seotud suuremad kulud üle kanda.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | ELi HKSi direktiiv peaks aitama stimuleerida lennutranspordi CO2 heite vähendamist. Üleminek fossiilkütuste kasutamiselt säästvate lennukikütuste, eelkõige sünteetiliste lennukikütuste üha laialdasemale kasutamisele aitaks kaasa CO2 heite vähendamisele. Võttes aga arvesse õhusõidukite käitajate vahelist suurt konkurentsi, ELi säästvate lennukikütuste turu arengut ning fossiilse petrooleumi ja säästvate lennukikütuste olulist hinnaerinevust, tuleks seda üleminekut toetada, pakkudes varajastele üleminejatele stiimuleid. Seepärast tuleks ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 eraldada LHÜsid samal viisil nagu hinnavahelepinguid, mis katavad ülejäänud hinnaerinevuse üksikute õhusõiduki käitajate fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel, proportsionaalselt kasutatud ja määruse xxxx/xxxx [ReFuelEU määrus]

   (1a)

  kohaselt teatatud säästvate lennukikütuste kogusega, et stimuleerida varakult üleminejaid ja toetada säästvate lennukikütuste liidu turu loomist. Alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 tuleks reserveerida 20 miljonit LHÜd ning täiendavalt 20 miljonit LHÜd tuleks reserveerida juhul, kui EMPst kolmandatesse riikidesse väljuvad lennud kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse samal ajavahemikul. Need LHÜd peaksid pärinema olemasolevate LHÜde üldkogusest ning neid tuleks kasutada üksnes ELi HKSiga hõlmatud lendude puhul ja mittediskrimineerival viisil. Komisjon peaks tagama, et 70 % kõnealustest LHÜdest eraldatakse spetsiaalselt sünteetiliste lennukikütuste kasutamiseks ja et eelistatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid. Komisjon peaks fossiilkütuste CO2 heidet asjakohaselt arvesse võtma ja arvestama, et muude kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kasutamine tagab õhusõiduki käitajatele nullheite. Pärast hindamist ja mõjuhinnangut võib komisjon otsustada esitada seadusandliku ettepaneku, et eraldada LHÜde piiratud ja ajaliselt piiratud kogus, mis ei kehtiks kauem kui 31. detsembrini 2034. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

ELi HKSi direktiiv peaks aitama stimuleerida lennutranspordi CO2 heite vähendamist. Üleminek fossiilkütuste kasutamiselt säästvate lennukikütuste, eelkõige sünteetiliste lennukikütuste üha laialdasemale kasutamisele aitaks kaasa CO2 heite vähendamisele. Võttes aga arvesse õhusõidukite käitajate vahelist suurt konkurentsi, ELi säästvate lennukikütuste turu arengut ning fossiilse petrooleumi ja säästvate lennukikütuste olulist hinnaerinevust, tuleks seda üleminekut toetada, pakkudes varajastele üleminejatele stiimuleid. Seepärast tuleks ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 eraldada LHÜsid samal viisil nagu hinnavahelepinguid, mis katavad ülejäänud hinnaerinevuse üksikute õhusõiduki käitajate fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel, proportsionaalselt kasutatud ja määruse xxxx/xxxx [ReFuelEU määrus]

   (1a)

  kohaselt teatatud säästvate lennukikütuste kogusega, et stimuleerida varakult üleminejaid ja toetada säästvate lennukikütuste liidu turu loomist. Alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 tuleks reserveerida 20 miljonit LHÜd ning täiendavalt 20 miljonit LHÜd tuleks reserveerida juhul, kui EMPst kolmandatesse riikidesse väljuvad lennud kuuluvad ELi HKSi kohaldamisalasse samal ajavahemikul. Need LHÜd peaksid pärinema olemasolevate LHÜde üldkogusest ning neid tuleks kasutada üksnes ELi HKSiga hõlmatud lendude puhul ja mittediskrimineerival viisil. Komisjon peaks tagama, et 70 % kõnealustest LHÜdest eraldatakse spetsiaalselt sünteetiliste lennukikütuste kasutamiseks ja et eelistatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid. Komisjon peaks fossiilkütuste CO2 heidet asjakohaselt arvesse võtma ja arvestama, et muude kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kasutamine tagab õhusõiduki käitajatele nullheite. Pärast hindamist ja mõjuhinnangut võib komisjon otsustada esitada seadusandliku ettepaneku, et eraldada LHÜde piiratud ja ajaliselt piiratud kogus, mis ei kehtiks kauem kui 31. detsembrini 2034.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Direktiivi 2003/87/EÜ tuleks muuta ka nõuete täitmiseks kasutatavate aktsepteeritavate ühikute osas, et võtta arvesse ühikute kõlblikkuskriteeriume, mille ICAO nõukogu 2019. aasta märtsil oma 216. istungjärgul CORSIA olulise elemendina vastu võttis. Liidus asuvatel lennuettevõtjatel peaks olema võimalik kasutada nõuete täitmiseks CORSIAs osalevate riikide hulka kuuluvatest kolmandatest riikidest väljuvate või sinna saabuvate lendude puhul rahvusvahelisi ühikuid. Tagamaks, et CORSIA rakendamine liidu poolt toetab Pariisi kokkuleppe eesmärke ja stimuleerib ulatuslikumat osalemist CORSIAs, peaksid asjaomased ühikud pärinema Pariisi kokkuleppe osalisriikidest, kes osalevad ka CORSIAs, vältides samas ühikute topeltarvestust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Direktiivi 2003/87/EÜ tuleks muuta ka nõuete täitmiseks kasutatavate aktsepteeritavate ühikute osas, et võtta arvesse ühikute kõlblikkuskriteeriume, mille ICAO nõukogu 2019. aasta märtsil oma 216. istungjärgul CORSIA olulise elemendina vastu võttis. Liidus asuvatel lennuettevõtjatel peaks olema võimalik kasutada nõuete täitmiseks CORSIAs osalevate riikide hulka kuuluvatest kolmandatest riikidest väljuvate või sinna saabuvate lendude puhul rahvusvahelisi ühikuid. Tagamaks, et CORSIA rakendamine liidu poolt toetab Pariisi kokkuleppe eesmärke ja stimuleerib ulatuslikumat osalemist CORSIAs, peaksid asjaomased ühikud pärinema Pariisi kokkuleppe osalisriikidest, kes osalevad ka CORSIAs, vältides samas ühikute topeltarvestust.

| (14) | Direktiivi 2003/87/EÜ tuleks muuta ka nõuete täitmiseks kasutatavate aktsepteeritavate ühikute osas, et võtta arvesse ühikute kõlblikkuskriteeriume, mille ICAO nõukogu 2019. aasta märtsil oma 216. istungjärgul CORSIA olulise elemendina vastu võttis. Liidus asuvatel lennuettevõtjatel peaks olema võimalik kasutada
  CORSIA
  nõuete täitmiseks CORSIAs osalevate riikide hulka kuuluvatest kolmandatest riikidest väljuvate või sinna saabuvate lendude puhul rahvusvahelisi ühikuid. Tagamaks, et CORSIA rakendamine liidu poolt toetab Pariisi kokkuleppe eesmärke ja stimuleerib ulatuslikumat osalemist CORSIAs, peaksid asjaomased ühikud pärinema Pariisi kokkuleppe osalisriikidest, kes osalevad ka CORSIAs, vältides samas ühikute topeltarvestust.
  Iga kõrvalekaldumist CORSIA lähtetasemest, milleks on kehtestatud 2019.–2020. aasta (tähtajalise erandiga aastateks 2021–2023), tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitada mittevastavusena. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2003/87/EÜ tuleks muuta ka nõuete täitmiseks kasutatavate aktsepteeritavate ühikute osas, et võtta arvesse ühikute kõlblikkuskriteeriume, mille ICAO nõukogu 2019. aasta märtsil oma 216. istungjärgul CORSIA olulise elemendina vastu võttis. Liidus asuvatel lennuettevõtjatel peaks olema võimalik kasutada
  CORSIA
  nõuete täitmiseks CORSIAs osalevate riikide hulka kuuluvatest kolmandatest riikidest väljuvate või sinna saabuvate lendude puhul rahvusvahelisi ühikuid. Tagamaks, et CORSIA rakendamine liidu poolt toetab Pariisi kokkuleppe eesmärke ja stimuleerib ulatuslikumat osalemist CORSIAs, peaksid asjaomased ühikud pärinema Pariisi kokkuleppe osalisriikidest, kes osalevad ka CORSIAs, vältides samas ühikute topeltarvestust.
  Iga kõrvalekaldumist CORSIA lähtetasemest, milleks on kehtestatud 2019.–2020. aasta (tähtajalise erandiga aastateks 2021–2023), tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitada mittevastavusena.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Selleks et tagada rahvusvaheliste ühikute kasutamise ühetaolised tingimused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu loetelu ühikutest, mida ICAO nõukogu peab CORSIA nõuete täitmisel vastuvõetavaks ja mis vastavad eespool nimetatud kõlblikkustingimustele. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Selleks et tagada rahvusvaheliste ühikute kasutamise ühetaolised tingimused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu loetelu ühikutest, mida ICAO nõukogu peab CORSIA nõuete täitmisel vastuvõetavaks ja mis vastavad eespool nimetatud kõlblikkustingimustele. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18).

| (15) | Selleks et tagada rahvusvaheliste ühikute kasutamise ühetaolised tingimused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu loetelu ühikutest, mida ICAO nõukogu peab CORSIA nõuete täitmisel vastuvõetavaks ja mis vastavad eespool nimetatud kõlblikkustingimustele. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18).
  Lisaks peaksid õhusõiduki käitajad andmete läbipaistvuse tagamiseks teatama kasutajasõbralikul viisil oma heitkogustest ja kompenseerimisest vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 3a. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada rahvusvaheliste ühikute kasutamise ühetaolised tingimused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu loetelu ühikutest, mida ICAO nõukogu peab CORSIA nõuete täitmisel vastuvõetavaks ja mis vastavad eespool nimetatud kõlblikkustingimustele. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18).
  Lisaks peaksid õhusõiduki käitajad andmete läbipaistvuse tagamiseks teatama kasutajasõbralikul viisil oma heitkogustest ja kompenseerimisest vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõikele 3a.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | 2022. aasta septembriks kavandatud ICAO iga kolme aasta tagant toimuval assambleel peaksid liikmesriigid tegema kõik endast oleneva, et jõuda oma partneritega kokkuleppele 2019.–2020. aastaks kehtestatud lähtetaseme järkjärgulises iga-aastases vähendamises 2023. aasta järgseks perioodiks, et tagada järkjärguline kooskõlla viimine ELi HKSi suhtes kohaldatava lineaarse teguriga, sealhulgas ka pärast 2035. aastat, viisil, mis on kooskõlas hiljemalt 2050. aastaks seatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

2022. aasta septembriks kavandatud ICAO iga kolme aasta tagant toimuval assambleel peaksid liikmesriigid tegema kõik endast oleneva, et jõuda oma partneritega kokkuleppele 2019.–2020. aastaks kehtestatud lähtetaseme järkjärgulises iga-aastases vähendamises 2023. aasta järgseks perioodiks, et tagada järkjärguline kooskõlla viimine ELi HKSi suhtes kohaldatava lineaarse teguriga, sealhulgas ka pärast 2035. aastat, viisil, mis on kooskõlas hiljemalt 2050. aastaks seatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused loetelu koostamiseks riikidest, mida loetakse direktiivi 2003/87/EÜ tähenduses CORSIAt kohaldavateks riikideks kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 25a lõikega 3, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu ja hallata loetelu riikidest, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ning mida liidu õiguse kohaselt loetakse CORSIAs osalevateks riikideks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused loetelu koostamiseks riikidest, mida loetakse direktiivi 2003/87/EÜ tähenduses CORSIAt kohaldavateks riikideks kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 25a lõikega 3, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu ja hallata loetelu riikidest, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ning mida liidu õiguse kohaselt loetakse CORSIAs osalevateks riikideks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.

| (18) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused loetelu koostamiseks riikidest, mida loetakse direktiivi 2003/87/EÜ tähenduses CORSIAt kohaldavateks riikideks kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 25a lõikega 3, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu ja hallata loetelu riikidest, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ning mida liidu õiguse kohaselt loetakse CORSIAs osalevateks riikideks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.
  Kõnealuses loetelus esitatud teabe põhjal ning selleks, et suurendada läbipaistvust, vastutust ja muuta teave kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks, peaks komisjon avaldama loetelu õhusõiduki käitajatest, keda ei loeta CORSIAt kohaldavaks kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude puhul. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused loetelu koostamiseks riikidest, mida loetakse direktiivi 2003/87/EÜ tähenduses CORSIAt kohaldavateks riikideks kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 25a lõikega 3, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu ja hallata loetelu riikidest, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ning mida liidu õiguse kohaselt loetakse CORSIAs osalevateks riikideks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.
  Kõnealuses loetelus esitatud teabe põhjal ning selleks, et suurendada läbipaistvust, vastutust ja muuta teave kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks, peaks komisjon avaldama loetelu õhusõiduki käitajatest, keda ei loeta CORSIAt kohaldavaks kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude puhul.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Kuna CORSIA rakendamine ja selle nõuete täitmise tagamine väljaspool liitu asuvate õhusõidukikäitajate puhul peaks kuuluma üksnes asjaomaste õhusõidukikäitajate asukohariigi pädevusse
  ,
  tähendab CORSIA rakendamine muude lendude puhul kui lennud, mis väljuvad EMPs asuvalt lennuväljalt ja saabuvad EMPs
  ,
  Šveitsis või Ühendkuningriigis asuvale lennuväljale seda, et väljaspool liitu asuvad õhusõidukikäitajad ei pea selliste
  lendude puhul
  ELi HKSi kohustusi täitma
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Kuna CORSIA rakendamine ja selle nõuete täitmise tagamine väljaspool liitu asuvate õhusõidukikäitajate puhul peaks kuuluma üksnes asjaomaste õhusõidukikäitajate asukohariigi pädevusse
  ,
  tähendab CORSIA rakendamine muude lendude puhul kui lennud, mis väljuvad EMPs asuvalt lennuväljalt ja saabuvad EMPs
  ,
  Šveitsis või Ühendkuningriigis asuvale lennuväljale seda, et väljaspool liitu asuvad õhusõidukikäitajad ei pea selliste
  lendude puhul
  ELi HKSi kohustusi täitma
  .

| (19) | Selleks et tagada, et heidet ei arvestataks kaks korda, ja võtta nõuetekohaselt arvesse CORSIA kompenseerimiskohustusi
  ,
  mis ületavad 2019. aasta tasemel aastateks 2021–2023 kehtestatud lähtetaset ja järgnevateks aastateks 2019.–2020. aasta keskmist taset
  ,
  peaks õhusõiduki käitajatel olema võimalik maha arvata nende poolt CORSIA jaoks käesoleva direktiivi kohaselt hõlmatud
  lendude puhul
  kasutatud ühikutega seotud kulude rahaline väärtus
  . |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada, et heidet ei arvestataks kaks korda, ja võtta nõuetekohaselt arvesse CORSIA kompenseerimiskohustusi
  ,
  mis ületavad 2019. aasta tasemel aastateks 2021–2023 kehtestatud lähtetaset ja järgnevateks aastateks 2019.–2020. aasta keskmist taset
  ,
  peaks õhusõiduki käitajatel olema võimalik maha arvata nende poolt CORSIA jaoks käesoleva direktiivi kohaselt hõlmatud
  lendude puhul
  kasutatud ühikutega seotud kulude rahaline väärtus
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Selleks et CORSIA tooks kaasa ühtse üleilmse kompensatsioonisüsteemi rakendamise lennundusest tuleneva CO2 heite vähendamiseks ICAO kava teise ja kohustusliku etapi alguseks 2027. aastal, on liit järjekindlalt toetanud rangeid rakenduseeskirju ja juhtimist ning piisavat osalemist CORSIA vabatahtlikes ja kohustuslikes etappides. Juhul kui komisjon leiab, et CORSIA ei ole piisav meede liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe kohaste kohustuste täitmiseks, peaks ta esitama seadusandliku ettepaneku, et lõpetada ajutise erandi tegemine EMPs asuvale lennuväljale saabuvate lendude suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Selleks et CORSIA tooks kaasa ühtse üleilmse kompensatsioonisüsteemi rakendamise lennundusest tuleneva CO2 heite vähendamiseks ICAO kava teise ja kohustusliku etapi alguseks 2027. aastal, on liit järjekindlalt toetanud rangeid rakenduseeskirju ja juhtimist ning piisavat osalemist CORSIA vabatahtlikes ja kohustuslikes etappides. Juhul kui komisjon leiab, et CORSIA ei ole piisav meede liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe kohaste kohustuste täitmiseks, peaks ta esitama seadusandliku ettepaneku, et lõpetada ajutise erandi tegemine EMPs asuvale lennuväljale saabuvate lendude suhtes.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20b) | Liit peaks tegema kõik endast oleneva, et tugevdada CORSIA sätteid ja toetada üleilmse lennunduse heitkoguste vähendamise pikaajalise eesmärgi vastuvõtmist, kaitstes samal ajal liidu pädevust seoses direktiiviga 2003/87/EÜ, nagu on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20b)

Liit peaks tegema kõik endast oleneva, et tugevdada CORSIA sätteid ja toetada üleilmse lennunduse heitkoguste vähendamise pikaajalise eesmärgi vastuvõtmist, kaitstes samal ajal liidu pädevust seoses direktiiviga 2003/87/EÜ, nagu on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20c) | Oluline on tagada andmete läbipaistvus ja parandada CORSIA jõustatavust ja üldsuse juurdepääsu CORSIAga seotud teabele. Seepärast peaksid õhusõiduki käitajad kasutajasõbralikul viisil esitama heitkoguste ja kompenseerimise andmed, hinnates CORSIA mõju ülemaailmsele CO2 heite vähendamisele ja selle rolli Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20c)

Oluline on tagada andmete läbipaistvus ja parandada CORSIA jõustatavust ja üldsuse juurdepääsu CORSIAga seotud teabele. Seepärast peaksid õhusõiduki käitajad kasutajasõbralikul viisil esitama heitkoguste ja kompenseerimise andmed, hinnates CORSIA mõju ülemaailmsele CO2 heite vähendamisele ja selle rolli Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Lennud, mis suunduvad riikidesse, mida ÜRO määratluse kohaselt käsitatakse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena ning mis CORSIAt ei rakenda (välja arvatud need riigid, mille SKP elaniku kohta on liidu keskmisega võrdne või sellest kõrgem), ning sellistest riikidest väljuvad lennud tuleks vabastada ELi HKSi või CORSIA kohustuste täitmisest määramata ajaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Lennud, mis suunduvad riikidesse, mida ÜRO määratluse kohaselt käsitatakse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena ning mis CORSIAt ei rakenda (välja arvatud need riigid, mille SKP elaniku kohta on liidu keskmisega võrdne või sellest kõrgem), ning sellistest riikidest väljuvad lennud tuleks vabastada ELi HKSi või CORSIA kohustuste täitmisest määramata ajaks.

välja jäetud

Muudatusettepanekud 63 ja 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata ligipääsetavuse edendamisele liidu äärepoolseimates piirkondades. Seetõttu tuleks ette näha erand ELi HKSist selliste lendude heitkoguste puhul, mida käitatakse liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja samas
  liikmesriigis
  asuva lennuvälja vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata ligipääsetavuse edendamisele liidu äärepoolseimates piirkondades. Seetõttu tuleks ette näha erand ELi HKSist selliste lendude heitkoguste puhul, mida käitatakse liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja samas
  liikmesriigis
  asuva lennuvälja vahel.

| (25) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata ligipääsetavuse edendamisele liidu äärepoolseimates piirkondades. Seetõttu tuleks ette näha erand ELi HKSist selliste lendude heitkoguste puhul, mida käitatakse liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  EMP mõnes teises piirkonnas asuva lennuvälja vahel, ning ühes ja
  samas
  äärepoolseimas piirkonnas
  asuva
  kahe
  lennuvälja vahel
  käitatavate lendude heitkoguste puhul
  . |
| --- | --- |

(25)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata ligipääsetavuse edendamisele liidu äärepoolseimates piirkondades. Seetõttu tuleks ette näha erand ELi HKSist selliste lendude heitkoguste puhul, mida käitatakse liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  EMP mõnes teises piirkonnas asuva lennuvälja vahel, ning ühes ja
  samas
  äärepoolseimas piirkonnas
  asuva
  kahe
  lennuvälja vahel
  käitatavate lendude heitkoguste puhul
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Osa lennunduse LHÜde enampakkumisest saadud tulust ning õhusõiduki käitajate poolt vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 16 makstud trahvidest saadud tulu tuleks eraldada kliimainvesteeringute fondile, et toetada innovatsiooni lennundussektoris, mille eesmärk on leevendada kliimamuutusi. Eelkõige projekte, mis on seotud selliste uute tehnoloogiate ja projektide väljatöötamise, kasutuselevõtu ja rakendamisega, mille eesmärk on vähendada lennundussektori kasvuhoonegaaside koguheidet, nimelt säästvate lennukikütuste valdkonnas, ning projekte, mille eesmärk on vähendada lennundussektori kliimamõju, eelkõige innovatsioon käitamise, lennunduse, õhusõiduki kere ja läbimurdeliste mootorite valdkonnas, lennujaamade taristu ja elektriõhusõidukid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Osa lennunduse LHÜde enampakkumisest saadud tulust ning õhusõiduki käitajate poolt vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 16 makstud trahvidest saadud tulu tuleks eraldada kliimainvesteeringute fondile, et toetada innovatsiooni lennundussektoris, mille eesmärk on leevendada kliimamuutusi. Eelkõige projekte, mis on seotud selliste uute tehnoloogiate ja projektide väljatöötamise, kasutuselevõtu ja rakendamisega, mille eesmärk on vähendada lennundussektori kasvuhoonegaaside koguheidet, nimelt säästvate lennukikütuste valdkonnas, ning projekte, mille eesmärk on vähendada lennundussektori kliimamõju, eelkõige innovatsioon käitamise, lennunduse, õhusõiduki kere ja läbimurdeliste mootorite valdkonnas, lennujaamade taristu ja elektriõhusõidukid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26b) | Kliimainvesteeringute fond peaks toetama CO2 heite vähendamise lahenduste alaseid teadusuuringuid, selliste lahenduste, sealhulgas heitevaba tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning vähendama lennundussektori kliima- ja keskkonnamõju. Eelkõige peaks see käsitlema muu kui CO2 heite mõju seire- ja aruandlustehnoloogiate kasutuselevõtu ning operatiivsete lahenduste parandamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26b)

Kliimainvesteeringute fond peaks toetama CO2 heite vähendamise lahenduste alaseid teadusuuringuid, selliste lahenduste, sealhulgas heitevaba tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning vähendama lennundussektori kliima- ja keskkonnamõju. Eelkõige peaks see käsitlema muu kui CO2 heite mõju seire- ja aruandlustehnoloogiate kasutuselevõtu ning operatiivsete lahenduste parandamise kaudu.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26c) | Võttes arvesse CO2 kasvavat hinda, mille põhjuseks on lennundussektori LHÜde täielik enampakkumisel müümine, võib liidu piires sõlmlennujaamu kasutavatele õhusõiduki käitajatele tekkida majanduslik halvemus võrreldes nendega, kes kasutavad väljaspool liitu asuvaid sõlmlennujaamu. Kuna kolmandate riikide sõlmlennujaamadesse suunduvad lennud ei ole praegu ELi HKSiga hõlmatud, võivad olla eelisolukorras need käitajad, kes käitavad lende liidust väljas, kus kohaldatakse leebemaid heitkoguste vähendamise meetmeid. See võib viia üleminekule nende sõlmlennujaamade kasutamisele ja seega heitkoguste suurenemiseni, millel on kahjulik mõju globaalsele soojenemisele. ELi HKSi kohaldamisala laiendamine väljaspool EMPd, Šveitsi ja Ühendkuningriiki asuvatelt lennuväljadelt väljuvatele ja neile suunduvatele lendudele tooks kaasa õiglasema konkurentsi ja tõhusama kasvuhoonegaaside vähendamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26c)

Võttes arvesse CO2 kasvavat hinda, mille põhjuseks on lennundussektori LHÜde täielik enampakkumisel müümine, võib liidu piires sõlmlennujaamu kasutavatele õhusõiduki käitajatele tekkida majanduslik halvemus võrreldes nendega, kes kasutavad väljaspool liitu asuvaid sõlmlennujaamu. Kuna kolmandate riikide sõlmlennujaamadesse suunduvad lennud ei ole praegu ELi HKSiga hõlmatud, võivad olla eelisolukorras need käitajad, kes käitavad lende liidust väljas, kus kohaldatakse leebemaid heitkoguste vähendamise meetmeid. See võib viia üleminekule nende sõlmlennujaamade kasutamisele ja seega heitkoguste suurenemiseni, millel on kahjulik mõju globaalsele soojenemisele. ELi HKSi kohaldamisala laiendamine väljaspool EMPd, Šveitsi ja Ühendkuningriiki asuvatelt lennuväljadelt väljuvatele ja neile suunduvatele lendudele tooks kaasa õiglasema konkurentsi ja tõhusama kasvuhoonegaaside vähendamise.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Komisjon peaks kaaluma direktiivi 2003/87/EÜ võimalikku muutmist õigusnormide lihtsustamist silmas pidades. Komisjon ja liikmesriikide ametiasutused peaksid pidevalt kohanduma halduskorra parimate tavadega ja võtma kõik meetmed, et lihtsustada direktiivi 2003/87/EÜ rakendamist, viies halduskoormuse miinimumini. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Komisjon peaks kaaluma direktiivi 2003/87/EÜ võimalikku muutmist õigusnormide lihtsustamist silmas pidades. Komisjon ja liikmesriikide ametiasutused peaksid pidevalt kohanduma halduskorra parimate tavadega ja võtma kõik meetmed, et lihtsustada direktiivi 2003/87/EÜ rakendamist, viies halduskoormuse miinimumini.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3 – punkt u a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:









  „ua) | „lennunduse muu kui CO2 heide“ – lämmastikoksiidide (NOx), tahmaosakeste, oksüdeerunud väävliühendite ja veeauru eraldumine I lisas loetletud lennutegevust sooritavast õhusõidukist.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1)

„ua)

„lennunduse muu kui CO2 heide“ – lämmastikoksiidide (NOx), tahmaosakeste, oksüdeerunud väävliühendite ja veeauru eraldumine I lisas loetletud lennutegevust sooritavast õhusõidukist.“

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3c – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  20 miljonit käesoleva artikli lõikes 5 osutatud LHÜde üldkogusest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 samal viisil kui hinnavaheleping, mis katab ülejäänud hinnaerinevuse fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel õhusõiduki käitajate puhul, kes tangivad säästlikke lennukikütuseid, eelistades mittebioloogilist päritolu taastuvkütuseid, mis on ette nähtud määruse ... [ReFuelEU määrus]

   (*1)

  I lisas osutatud biokütuste segamise kohustuste alusel või pärast seda, ning nende kütuste hinnamuutuse. 70 % kõnealustest LHÜdest eraldatakse spetsiaalselt sünteetiliste lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid. Lisaks reserveeritakse 20 miljonit LHÜd EMP lennuväljadelt kolmandatesse riikidesse väljuvate lendude heitkoguste tõttu eraldatavate LHÜde lisakogusest, nagu on osutatud artiklis 3ea, mis eraldatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2029 samal viisil kui hinnavaheleping. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  20 miljonit käesoleva artikli lõikes 5 osutatud LHÜde üldkogusest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029 samal viisil kui hinnavaheleping, mis katab ülejäänud hinnaerinevuse fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel õhusõiduki käitajate puhul, kes tangivad säästlikke lennukikütuseid, eelistades mittebioloogilist päritolu taastuvkütuseid, mis on ette nähtud määruse ... [ReFuelEU määrus]

   (*1)

  I lisas osutatud biokütuste segamise kohustuste alusel või pärast seda, ning nende kütuste hinnamuutuse. 70 % kõnealustest LHÜdest eraldatakse spetsiaalselt sünteetiliste lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid. Lisaks reserveeritakse 20 miljonit LHÜd EMP lennuväljadelt kolmandatesse riikidesse väljuvate lendude heitkoguste tõttu eraldatavate LHÜde lisakogusest, nagu on osutatud artiklis 3ea, mis eraldatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2029 samal viisil kui hinnavaheleping.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3c – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Lõikes 5a osutatud LHÜde üldkogus eraldatakse samal viisil nagu hinnavaheleping, kattes ülejäänud hinnaerinevuse fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel säästvate lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, tehes seda mittediskrimineerival alusel, nagu teatatakse Euroopa Lennundusohutusametile määruse ... [ReFuelEU määrus]

   (*)

  artiklite 7, 8 ja 9 kohaselt. |
| | Iga õhusõiduki käitaja võib taotleda LHÜde eraldamist ELi HKSiga hõlmatud lendude jaoks alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029, võttes aluseks lõikes 5a osutatud kütuste kasutamise suurendamise. |
| | Lubatud heitkoguse ühikute kogus peab olema proportsionaalne kasvuhoonegaaside heite koguhulgaga, mis on säästetud vastavalt kõnealuste kütuste käsitlemisele direktiivi (EL) 2018/2001 ja käesoleva direktiivi artikli 14 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt. |
| | Komisjon tagab, et heitkogused muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest, milles kasutatakse taastuvatest energiaallikatest saadud vesinikku, loetakse neid kasutavate õhusõidukite käitajate puhul heitevabadeks, kuni võetakse vastu delegeeritud õigusakt, millele on osutatud artikli 14 lõikes 1. |
| | Komisjon avaldab igal aastal petrooli ja säästvate lennukikütuste kulude erinevuse üksikasjad. Kooskõlas artikliga 23 on komisjonil õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse LHÜde eraldamise üksikasjalikku korda säästvate lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, kattes hinnaerinevuse tonni CO2 kohta, mis säästetakse nende kütuste kasutamisel petrooli asemel. |
| | Alates 31. detsembrist 2028 hindab komisjon igal aastal käesoleva lõike kohaldamist ning esitab hindamise tulemused õigeaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealuse hindamise alusel ja pärast mõjuhinnangut võib komisjon vajaduse korral esitada seadusandliku ettepaneku eraldada piiratud koguse LHÜsid kuni 31. detsembrini 2034 õhusõiduki käitajatele, kes kasutavad rohkem artikli 3c lõikes 5a osutatud säästvaid lennukikütuseid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Lõikes 5a osutatud LHÜde üldkogus eraldatakse samal viisil nagu hinnavaheleping, kattes ülejäänud hinnaerinevuse fossiilse petrooli ja säästvate lennukikütuste vahel säästvate lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, tehes seda mittediskrimineerival alusel, nagu teatatakse Euroopa Lennundusohutusametile määruse ... [ReFuelEU määrus]

   (*)

  artiklite 7, 8 ja 9 kohaselt.

Iga õhusõiduki käitaja võib taotleda LHÜde eraldamist ELi HKSiga hõlmatud lendude jaoks alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029, võttes aluseks lõikes 5a osutatud kütuste kasutamise suurendamise.

Iga õhusõiduki käitaja võib taotleda LHÜde eraldamist ELi HKSiga hõlmatud lendude jaoks alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2029, võttes aluseks lõikes 5a osutatud kütuste kasutamise suurendamise.

Lubatud heitkoguse ühikute kogus peab olema proportsionaalne kasvuhoonegaaside heite koguhulgaga, mis on säästetud vastavalt kõnealuste kütuste käsitlemisele direktiivi (EL) 2018/2001 ja käesoleva direktiivi artikli 14 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt.

Lubatud heitkoguse ühikute kogus peab olema proportsionaalne kasvuhoonegaaside heite koguhulgaga, mis on säästetud vastavalt kõnealuste kütuste käsitlemisele direktiivi (EL) 2018/2001 ja käesoleva direktiivi artikli 14 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt.

Komisjon tagab, et heitkogused muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest, milles kasutatakse taastuvatest energiaallikatest saadud vesinikku, loetakse neid kasutavate õhusõidukite käitajate puhul heitevabadeks, kuni võetakse vastu delegeeritud õigusakt, millele on osutatud artikli 14 lõikes 1.

Komisjon tagab, et heitkogused muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest, milles kasutatakse taastuvatest energiaallikatest saadud vesinikku, loetakse neid kasutavate õhusõidukite käitajate puhul heitevabadeks, kuni võetakse vastu delegeeritud õigusakt, millele on osutatud artikli 14 lõikes 1.

Komisjon avaldab igal aastal petrooli ja säästvate lennukikütuste kulude erinevuse üksikasjad. Kooskõlas artikliga 23 on komisjonil õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse LHÜde eraldamise üksikasjalikku korda säästvate lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, kattes hinnaerinevuse tonni CO2 kohta, mis säästetakse nende kütuste kasutamisel petrooli asemel.

Komisjon avaldab igal aastal petrooli ja säästvate lennukikütuste kulude erinevuse üksikasjad. Kooskõlas artikliga 23 on komisjonil õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse LHÜde eraldamise üksikasjalikku korda säästvate lennukikütuste kasutamise suurendamiseks, kattes hinnaerinevuse tonni CO2

Alates 31. detsembrist 2028 hindab komisjon igal aastal käesoleva lõike kohaldamist ning esitab hindamise tulemused õigeaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealuse hindamise alusel ja pärast mõjuhinnangut võib komisjon vajaduse korral esitada seadusandliku ettepaneku eraldada piiratud koguse LHÜsid kuni 31. detsembrini 2034 õhusõiduki käitajatele, kes kasutavad rohkem artikli 3c lõikes 5a osutatud säästvaid lennukikütuseid.

Alates 31. detsembrist 2028 hindab komisjon igal aastal käesoleva lõike kohaldamist ning esitab hindamise tulemused õigeaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealuse hindamise alusel ja pärast mõjuhinnangut võib komisjon vajaduse korral esitada seadusandliku ettepaneku eraldada piiratud koguse LHÜsid kuni 31. detsembrini 2034 õhusõiduki käitajatele, kes kasutavad rohkem artikli 3c lõikes 5a osutatud säästvaid lennukikütuseid.

Muudatusettepanekud 65 ja 80

Muudatusettepanekud 65 ja 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3c – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Erandina artikli 12 lõikest 2a, artikli 14 lõikest 3 ja artiklist 16 loevad liikmesriigid kõnealuste sätete nõuded täidetuks ning ei võta õhusõiduki käitajate suhtes meetmeid seoses heitkogustega, mis on tekkinud enne 2030. aastat ja mis tulenevad liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  samas liikmesriigis väljaspool seda äärepoolseimat piirkonda
  asuva lennuvälja vahelistest lendudest. | 7.   Erandina artikli 12 lõikest 2a, artikli 14 lõikest 3 ja artiklist 16 loevad liikmesriigid kõnealuste sätete nõuded täidetuks ning ei võta õhusõiduki käitajate suhtes meetmeid seoses heitkogustega, mis on tekkinud enne 2030. aastat ja mis tulenevad liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  EMP mõnes teises piirkonnas asuva lennuvälja vahelistest lendudest ning ühes ja samas äärepoolseimas piirkonnas
  asuva
  kahe
  lennuvälja vahelistest lendudest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Erandina artikli 12 lõikest 2a, artikli 14 lõikest 3 ja artiklist 16 loevad liikmesriigid kõnealuste sätete nõuded täidetuks ning ei võta õhusõiduki käitajate suhtes meetmeid seoses heitkogustega, mis on tekkinud enne 2030. aastat ja mis tulenevad liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  samas liikmesriigis väljaspool seda äärepoolseimat piirkonda
  asuva lennuvälja vahelistest lendudest.

7.   Erandina artikli 12 lõikest 2a, artikli 14 lõikest 3 ja artiklist 16 loevad liikmesriigid kõnealuste sätete nõuded täidetuks ning ei võta õhusõiduki käitajate suhtes meetmeid seoses heitkogustega, mis on tekkinud enne 2030. aastat ja mis tulenevad liikmesriigi äärepoolseimas piirkonnas asuva lennuvälja ja
  EMP mõnes teises piirkonnas asuva lennuvälja vahelistest lendudest ning ühes ja samas äärepoolseimas piirkonnas
  asuva
  kahe
  lennuvälja vahelistest lendudest.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   2024. aastal müüakse enampakkumisel
  25
  % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis varem oleks eraldatud tasuta ja mis avaldatakse vastavalt artiklile 3c. | 1.   2024. aastal müüakse enampakkumisel
  50
   % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis varem oleks eraldatud tasuta ja mis avaldatakse vastavalt artiklile 3c. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   2024. aastal müüakse enampakkumisel
  25
  % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis varem oleks eraldatud tasuta ja mis avaldatakse vastavalt artiklile 3c.

1.   2024. aastal müüakse enampakkumisel
  50
   % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis varem oleks eraldatud tasuta ja mis avaldatakse vastavalt artiklile 3c.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 1a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1a.
     
  2025. aastal müüakse enampakkumisel 50 % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis oleks kõnealusel aastal eraldatud tasuta ja mille arvutamisel võetakse aluseks artikli 3c kohaselt avaldatud kogus. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  2025. aastal müüakse enampakkumisel 50 % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis oleks kõnealusel aastal eraldatud tasuta ja mille arvutamisel võetakse aluseks artikli 3c kohaselt avaldatud kogus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 1b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1b.
     
  2026. aastal müüakse enampakkumisel 75 % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis oleks kõnealusel aastal eraldatud tasuta ja mille arvutamisel võetakse aluseks artikli 3c kohaselt avaldatud kogus. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  2026. aastal müüakse enampakkumisel 75 % lubatud heitkoguse ühikute kogusest, mis oleks kõnealusel aastal eraldatud tasuta ja mille arvutamisel võetakse aluseks artikli 3c kohaselt avaldatud kogus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 1c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1c.   Alates 1. jaanuarist
  2027
  müüakse enampakkumisel kogu lubatud heitkoguse ühikute kogus, mis oleks asjaomasel aastal tasuta eraldatud. | 1c.   Alates 1. jaanuarist 
  2025
  müüakse enampakkumisel kogu lubatud heitkoguse ühikute kogus, mis oleks asjaomasel aastal tasuta eraldatud
  , välja arvatud artikli 3c lõikes 5a osutatud lubatud heitkoguse ühikute kogus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.   Alates 1. jaanuarist
  2027
  müüakse enampakkumisel kogu lubatud heitkoguse ühikute kogus, mis oleks asjaomasel aastal tasuta eraldatud.

1c.   Alates 1. jaanuarist 
  2025
  müüakse enampakkumisel kogu lubatud heitkoguse ühikute kogus, mis oleks asjaomasel aastal tasuta eraldatud
  , välja arvatud artikli 3c lõikes 5a osutatud lubatud heitkoguse ühikute kogus
  .

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalik kord lennunduse lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel müümiseks liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 1a, 1b, 1c ja 1d, sealhulgas üksikasjad sellisest enampakkumisel müümisest saadud tulu osalise ülekandmise kohta liidu üldeelarvesse.“; | 3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalik kord lennunduse lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel müümiseks liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 1a, 1b, 1c ja 1d, sealhulgas üksikasjad sellisest enampakkumisel müümisest saadud tulu osalise ülekandmise kohta liidu üldeelarvesse
  kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2020/2053
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalik kord lennunduse lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel müümiseks liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 1a, 1b, 1c ja 1d, sealhulgas üksikasjad sellisest enampakkumisel müümisest saadud tulu osalise ülekandmise kohta liidu üldeelarvesse.“;

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalik kord lennunduse lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel müümiseks liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 1a, 1b, 1c ja 1d, sealhulgas üksikasjad sellisest enampakkumisel müümisest saadud tulu osalise ülekandmise kohta liidu üldeelarvesse
  kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2020/2053
  .

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada käesoleva
  peatükiga hõlmatud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu, välja arvatud tulu, mis on ELi toimimise lepingu artikli 311 kolmanda lõigu kohaselt kindlaks määratud omavahenditena ja kantud liidu üldeelarvesse
  . Liikmesriigid kasutavad lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu kooskõlas artikli 10 lõikega 3. | 4.   
  Käesoleva
  peatükiga hõlmatud lubatud
  lennunduse
  heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu, välja arvatud tulu, mis on ELi toimimise lepingu artikli 311 kolmanda lõigu kohaselt kindlaks määratud omavahenditena ja kantud liidu üldeelarvesse
  , kasutatakse järgmiselt: |
| | a) | 75 % kasutatakse innovatsiooni ja uute tehnoloogiate toetamiseks, sealhulgas CO2 heite vähendamise lahenduste kasutuselevõtuks lennundussektoris kliimainvesteeringute fondi kaudu kooskõlas artikli 10a lõikega 8; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada käesoleva
  peatükiga hõlmatud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu, välja arvatud tulu, mis on ELi toimimise lepingu artikli 311 kolmanda lõigu kohaselt kindlaks määratud omavahenditena ja kantud liidu üldeelarvesse
  . Liikmesriigid kasutavad lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu kooskõlas artikli 10 lõikega 3.

4.   
  Käesoleva
  peatükiga hõlmatud lubatud
  lennunduse
  heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu, välja arvatud tulu, mis on ELi toimimise lepingu artikli 311 kolmanda lõigu kohaselt kindlaks määratud omavahenditena ja kantud liidu üldeelarvesse
  , kasutatakse järgmiselt:

a)

a)

75 % kasutatakse innovatsiooni ja uute tehnoloogiate toetamiseks, sealhulgas CO2 heite vähendamise lahenduste kasutuselevõtuks lennundussektoris kliimainvesteeringute fondi kaudu kooskõlas artikli 10a lõikega 8;

75 % kasutatakse innovatsiooni ja uute tehnoloogiate toetamiseks, sealhulgas CO2

| b) | 15 % artiklis 3ea osutatud väljuvatest lendudest saadud tulust kasutatakse selleks, et toetada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimafonde, eelkõige Rohelist Kliimafondi ja kohanemisfondi, et edendada rahvusvahelisi meetmeid kliimamuutuste mõju leevendamiseks kõige vähem kaitstud kogukondadele; |
| --- | --- |

b)

b)

15 % artiklis 3ea osutatud väljuvatest lendudest saadud tulust kasutatakse selleks, et toetada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimafonde, eelkõige Rohelist Kliimafondi ja kohanemisfondi, et edendada rahvusvahelisi meetmeid kliimamuutuste mõju leevendamiseks kõige vähem kaitstud kogukondadele;

15 % artiklis 3ea osutatud väljuvatest lendudest saadud tulust kasutatakse selleks, et toetada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kliimafonde, eelkõige Rohelist Kliimafondi ja kohanemisfondi, et edendada rahvusvahelisi meetmeid kliimamuutuste mõju leevendamiseks kõige vähem kaitstud kogukondadele;

| c) | ülejäänud tulu kasutatakse liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 10 lõikega 3 kindlaks määratud viisil, sealhulgas edendades projekte, mille eesmärk on tagada õiglane üleminek lennundussektoris, eelkõige toetades sotsiaaldialoogi lennundussektori asjaomaste sidusrühmade vahel, samuti töötajate koolitamiseks, ümber- ja täiendõppeks. |
| --- | --- |

c)

c)

ülejäänud tulu kasutatakse liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 10 lõikega 3 kindlaks määratud viisil, sealhulgas edendades projekte, mille eesmärk on tagada õiglane üleminek lennundussektoris, eelkõige toetades sotsiaaldialoogi lennundussektori asjaomaste sidusrühmade vahel, samuti töötajate koolitamiseks, ümber- ja täiendõppeks.

ülejäänud tulu kasutatakse liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 10 lõikega 3 kindlaks määratud viisil, sealhulgas edendades projekte, mille eesmärk on tagada õiglane üleminek lennundussektoris, eelkõige toetades sotsiaaldialoogi lennundussektori asjaomaste sidusrühmade vahel, samuti töötajate koolitamiseks, ümber- ja täiendõppeks.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3 e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3ea

„Artikkel 3ea

Kolmandaid riike hõlmav lennutegevus

Kolmandaid riike hõlmav lennutegevus

1.
     
  Alates 30. aprillist [käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1] tagastavad õhusõiduki käitajad EMPs asuvatelt lennuväljadelt väljuvate lendude LHÜd.

2.
     
  Alates [käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1] suurendatakse lennundusele eraldatavate LHÜde üldkogust lõikes 1 osutatud täiendavatele väljuvatele lendudele eraldatavate LHÜde tasemete võrra, mis oleks eraldatud, kui need oleksid sel aastal olnud hõlmatud ELi HKSiga. Kohaldatakse artiklis 9 sätestatud lineaarset vähendamistegurit.

3.
     
  Selleks et võtta nõuetekohaselt arvesse CORSIA kompenseerimiskohustusi, mis ületavad 2019. aasta tasemel aastateks 2021–2023 kehtestatud lähtealust ja alates 2024. aastast 2019.–2020. aasta keskmist taset, peavad õhusõiduki käitajad saama maha arvata oma kulude rahalise väärtuse, mis on seotud kompensatsiooniühikutega, mida kasutatakse CORSIA nõuete täitmiseks EMPst kolmandatesse riikidesse suunduvate lendude puhul, mis on loetletud artikli 25a lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis.

Õhusõiduki käitajad avaldavad igal aastal teabe eelmisel aastal iga liini eest makstud CORSIA kompensatsioonide kohta, ja kui nad kavatsevad taotleda oma tagastamisnõuete vähendamist, teavitavad nad komisjoni sellistest kompensatsioonidest. Komisjon määrab iga marsruudi jaoks kindlaks selliste kompensatsioonide rahalise väärtuse, mida võib ELi HKSi tagastamisnõudest maha arvata. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi, määrates kindlaks sellise mahaarvamise metoodika ja mehhanismi. Selleks käsitab komisjon LHÜde hinda vastava nõuete täitmise aasta keskmise hinnana.

Õhusõiduki käitajad avaldavad igal aastal teabe eelmisel aastal iga liini eest makstud CORSIA kompensatsioonide kohta, ja kui nad kavatsevad taotleda oma tagastamisnõuete vähendamist, teavitavad nad komisjoni sellistest kompensatsioonidest. Komisjon määrab iga marsruudi jaoks kindlaks selliste kompensatsioonide rahalise väärtuse, mida võib ELi HKSi tagastamisnõudest maha arvata. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi, määrates kindlaks sellise mahaarvamise metoodika ja mehhanismi. Selleks käsitab komisjon LHÜde hinda vastava nõuete täitmise aasta keskmise hinnana.

Kui komisjon on kindlaks teinud, et tõendatud heitkogused ja tagastatud LHÜd on asjaomasel aastal erinevad, tunnistatakse vastav LHÜde kogus kehtetuks.

Kui komisjon on kindlaks teinud, et tõendatud heitkogused ja tagastatud LHÜd on asjaomasel aastal erinevad, tunnistatakse vastav LHÜde kogus kehtetuks.

4.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2027 kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 28b Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ICAO osalisriikide CORSIAs osalemise ning CORSIA üldise ambitsioonikuse ja keskkonnaalase terviklikkuse kohta. Kõnealuse aruande tulemuste põhjal esitab komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et lõpetada ajutine erand EMPs asuvatele lennuväljadele saabuvate lendude suhtes.“

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 10a – lõige 8 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | Artikli 10a lõikesse 8 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

Artikli 10a lõikesse 8 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

Lennutegevustega seotud LHÜde enampakkumisest ja artikli 16 lõikes 3 osutatud sanktsioonidest saadav tulu, mis on eraldatud kliimainvesteeringute fondile, tehakse kättesaadavaks lennundusprojektidele, et toetada uusi arengusuundi ja uuendusi, CO2 heite vähendamise lahenduste kasutuselevõttu, toetusmehhanismide väljatöötamist ja vajaliku taristu loomist, mis vähendab kliimaga seotud kogumõju, sealhulgas CO2-ga mitteseotud mõju, eelkõige järgmise kaudu:

Lennutegevustega seotud LHÜde enampakkumisest ja artikli 16 lõikes 3 osutatud sanktsioonidest saadav tulu, mis on eraldatud kliimainvesteeringute fondile, tehakse kättesaadavaks lennundusprojektidele, et toetada uusi arengusuundi ja uuendusi, CO2

2

| a) | säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida saadakse taastuvallikatest toodetud vesinikust ja CO2 kogumisest otse atmosfäärist, sealhulgas CO2 heite hinnavahelepingute kaudu, mille eesmärk on vähendada heitevabade kütuste ja tavakütuste hinnaerinevust ning vähendada säästva lennukikütuse tarnimise kulusid liidu lennujaamadesse; |
| --- | --- |

a)

a)

säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida saadakse taastuvallikatest toodetud vesinikust ja CO2 kogumisest otse atmosfäärist, sealhulgas CO2 heite hinnavahelepingute kaudu, mille eesmärk on vähendada heitevabade kütuste ja tavakütuste hinnaerinevust ning vähendada säästva lennukikütuse tarnimise kulusid liidu lennujaamadesse;

säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt, eelistades muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida saadakse taastuvallikatest toodetud vesinikust ja CO2

2

| b) | lahenduste põhjalik täiustamine käitamise, lennunduse ja õhusõiduki kere vallas, et vähendada CO2 heidet ja muud kui CO2 heidet; |
| --- | --- |

b)

b)

lahenduste põhjalik täiustamine käitamise, lennunduse ja õhusõiduki kere vallas, et vähendada CO2 heidet ja muud kui CO2 heidet;

lahenduste põhjalik täiustamine käitamise, lennunduse ja õhusõiduki kere vallas, et vähendada CO2

2

| c) | läbimurdeliste mootoriinnovatsioonide ja uute jõuseadmetehnoloogiate kasutuselevõtt, mis aitavad vähendada heitkoguseid lennunduses, näiteks aku- ja turboelektritehnoloogia, samuti vesinikkütusega turbiinid ja kütuseelemendid elektrimootorite, elektriõhusõidukite ja nendega seotud lennujaamataristu jaoks; |
| --- | --- |

c)

c)

läbimurdeliste mootoriinnovatsioonide ja uute jõuseadmetehnoloogiate kasutuselevõtt, mis aitavad vähendada heitkoguseid lennunduses, näiteks aku- ja turboelektritehnoloogia, samuti vesinikkütusega turbiinid ja kütuseelemendid elektrimootorite, elektriõhusõidukite ja nendega seotud lennujaamataristu jaoks;

läbimurdeliste mootoriinnovatsioonide ja uute jõuseadmetehnoloogiate kasutuselevõtt, mis aitavad vähendada heitkoguseid lennunduses, näiteks aku- ja turboelektritehnoloogia, samuti vesinikkütusega turbiinid ja kütuseelemendid elektrimootorite, elektriõhusõidukite ja nendega seotud lennujaamataristu jaoks;

| d) | seire- ja aruandlustehnoloogiate kasutuselevõtt CO2 heite ja lennunduse muu kui CO2 heite puhul; |
| --- | --- |

d)

d)

seire- ja aruandlustehnoloogiate kasutuselevõtt CO2 heite ja lennunduse muu kui CO2 heite puhul;

seire- ja aruandlustehnoloogiate kasutuselevõtt CO2

2

| e) | teadusuuringud, mis viivad tehnoloogilise innovatsioonini lennunduse muu kui CO2 heite mõju vallas, sealhulgas kondensjälgede ja kiudpilvede moodustumine ja ennetamine. |
| --- | --- |

e)

e)

teadusuuringud, mis viivad tehnoloogilise innovatsioonini lennunduse muu kui CO2 heite mõju vallas, sealhulgas kondensjälgede ja kiudpilvede moodustumine ja ennetamine.

teadusuuringud, mis viivad tehnoloogilise innovatsioonini lennunduse muu kui CO2

Kliimainvesteeringute fondist toetatavate projektide kirjeldus ja teave projektitasandil eristatud kulude taseme kohta peab olema läbipaistev ja üldsusele kättesaadav ning seda tuleb komisjoni veebisaidil korrapäraselt ajakohastada. Komisjon tagab sidusrühmade kaasamise kliimainvesteeringute fondiga seotud rahastamismenetlustesse.

Kliimainvesteeringute fondist toetatavate projektide kirjeldus ja teave projektitasandil eristatud kulude taseme kohta peab olema läbipaistev ja üldsusele kättesaadav ning seda tuleb komisjoni veebisaidil korrapäraselt ajakohastada. Komisjon tagab sidusrühmade kaasamise kliimainvesteeringute fondiga seotud rahastamismenetlustesse.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 11a – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ühikud on pärit riigist, mis on artikli 25a lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kui rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) osalev riik. Seda tingimust ei kohaldata enne
  2027
  .
  aastat
  tekitatud heitkoguste suhtes
  , samuti ei kohaldata seda riikide suhtes, mida ÜRO määratluse kohaselt käsitatakse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena, välja arvatud need riigid, mille SKP elaniku kohta on võrdne liidu keskmisega või sellest kõrgem
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ühikud on pärit riigist, mis on artikli 25a lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kui rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) osalev riik. Seda tingimust ei kohaldata enne
  2027
  .
  aastat
  tekitatud heitkoguste suhtes
  , samuti ei kohaldata seda riikide suhtes, mida ÜRO määratluse kohaselt käsitatakse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena, välja arvatud need riigid, mille SKP elaniku kohta on võrdne liidu keskmisega või sellest kõrgem
  .

2027

aastat

, samuti ei kohaldata seda riikide suhtes, mida ÜRO määratluse kohaselt käsitatakse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena, välja arvatud need riigid, mille SKP elaniku kohta on võrdne liidu keskmisega või sellest kõrgem

| b) | ühikud on pärit riigist, mis on artikli 25a lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kui rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) osalev riik. Seda tingimust ei kohaldata enne
  1
  . 
  jaanuari 2027
  tekitatud heitkoguste suhtes. |
| --- | --- |

b)

ühikud on pärit riigist, mis on artikli 25a lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kui rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) osalev riik. Seda tingimust ei kohaldata enne
  1
  . 
  jaanuari 2027
  tekitatud heitkoguste suhtes.

1

jaanuari 2027

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 11a – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded esimeses lõigus osutatud korra suhtes, mis võib hõlmata aruandlus- ja registrinõudeid, ning kõnealust korda kohaldavate riikide või programmide loetelu kohandamise suhtes.
  Korra kehtestamisel võetakse arvesse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidele jaoks ette nähtud paindlikkusmeetmeid.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“; | Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded esimeses lõigus osutatud korra suhtes, mis võib hõlmata aruandlus- ja registrinõudeid, ning kõnealust korda kohaldavate riikide või programmide loetelu kohandamise suhtes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded esimeses lõigus osutatud korra suhtes, mis võib hõlmata aruandlus- ja registrinõudeid, ning kõnealust korda kohaldavate riikide või programmide loetelu kohandamise suhtes.
  Korra kehtestamisel võetakse arvesse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidele jaoks ette nähtud paindlikkusmeetmeid.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

Korra kehtestamisel võetakse arvesse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidele jaoks ette nähtud paindlikkusmeetmeid.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded esimeses lõigus osutatud korra suhtes, mis võib hõlmata aruandlus- ja registrinõudeid, ning kõnealust korda kohaldavate riikide või programmide loetelu kohandamise suhtes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt a

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 12 – lõige 6 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2019
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  suurem kui
  5 700  kg ja mis teostavad
  I
  lisaga hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2019
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  suurem kui
  5 700  kg ja mis teostavad
  I
  lisaga hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad).

2019

2

suurem kui

I

| b) | nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2021
  üle 10 000  tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  üle
  5 700  kg ja mis teostavad
  käesoleva direktiivi I
   lisaga
  ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603

   (1a)

  artikli 2 lõigetega 3 ja 4
  hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad). |
| --- | --- |

b)

nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2021
  üle 10 000  tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  üle
  5 700  kg ja mis teostavad
  käesoleva direktiivi I
   lisaga
  ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603

   (1a)

  artikli 2 lõigetega 3 ja 4
  hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad).

2021

2

üle

käesoleva direktiivi I

ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603

1a

artikli 2 lõigetega 3 ja 4

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Artikli 14 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

Artikli 14 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  heitkoguste seiret ja aruandlust käsitleva üksikasjaliku korra ning vajaduse korral I lisas loetletud tegevusi käsitlevate tegevusandmete kohta, et seirata tonnkilomeetrite andmeid ja anda nendest aru artiklite 3e ja 3f kohaldamise eesmärgil, lähtudes IV lisas esitatud seire- ja aruandluspõhimõtetest ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud nõuetest. Kõnealuste
  rakendusaktidega
  täpsustatakse ka iga kasvuhoonegaasi seire- ja
  aruandlusnõuete
  puhul
  asjaomase kasvuhoonegaasi
  globaalse soojendamise potentsiaal.

rakendusaktid

rakendusaktidega

aruandlusnõuete

asjaomase kasvuhoonegaasi

„Komisjon võtab vastu
  delegeeritud õigusaktid
  heitkoguste seiret ja aruandlust käsitleva üksikasjaliku korra ning vajaduse korral I lisas loetletud tegevusi käsitlevate tegevusandmete kohta, et seirata tonnkilomeetrite andmeid ja anda nendest aru artiklite 3e ja 3f kohaldamise eesmärgil, lähtudes IV lisas esitatud seire- ja aruandluspõhimõtetest ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud nõuetest. Kõnealuste
  delegeeritud õigusaktidega
  täpsustatakse ka iga kasvuhoonegaasi
  ja heite
  seire-
  , aruandlus-
  ja
  tõendamisnõuete
  puhul
  nende gaaside ja heidete
  globaalse soojendamise potentsiaal
  ja lennunduse muu kui CO2 heite mõju
  “.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Artikli 14 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

Artikli 14 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon võtab hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteem käesoleva direktiiviga hõlmatud õhusõiduki käitajate muude kui CO2 heitkoguste jaoks. Muude kui CO2 heitkoguste seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteem sisaldab andmeid vähemalt järgmise kohta:

„Komisjon võtab hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteem käesoleva direktiiviga hõlmatud õhusõiduki käitajate muude kui CO2

2

| a) | kütuse vooluhulk; |
| --- | --- |

a)

a)

kütuse vooluhulk;

kütuse vooluhulk;

| b) | õhusõiduki mass; |
| --- | --- |

b)

b)

õhusõiduki mass;

õhusõiduki mass;

| c) | õhuniiskus; |
| --- | --- |

c)

c)

õhuniiskus;

õhuniiskus;

| d) | õhusõiduki laiuskraad, pikkuskraad ja kõrgus merepinnast; |
| --- | --- |

d)

d)

õhusõiduki laiuskraad, pikkuskraad ja kõrgus merepinnast;

õhusõiduki laiuskraad, pikkuskraad ja kõrgus merepinnast;

| e) | keskmine niiskus ja temperatuur; |
| --- | --- |

e)

e)

keskmine niiskus ja temperatuur;

keskmine niiskus ja temperatuur;

| f) | CO2, H2O, vääveldioksiidi (SO2) ja NOx heiteindeksid; |
| --- | --- |

f)

f)

CO2, H2O, vääveldioksiidi (SO2) ja NOx heiteindeksid;

CO2

2

2

| g) | CO2 ekvivalendid lendude kohta. |
| --- | --- |

g)

g)

CO2 ekvivalendid lendude kohta.

CO2

Komisjon esitab muude kui CO2 heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamise tulemuste põhjal hiljemalt 31. detsembriks 2026 pärast mõjuhinnangu tegemist vajadusel seadusandliku ettepaneku sellise heite vähendamiseks, laiendades ELi HKSi kohaldamisala nii, et see hõlmaks lennunduse muid kui CO2 heitkoguseid.

Komisjon esitab muude kui CO2

2

Kuni käesoleva direktiivi kohaldamisala laiendamiseni õhusõiduki käitajate muudele kui CO2 heitkogustele, millele on osutatud teises lõigus, korrutatakse lennutegevuse CO2 heite koefitsient alates 31. detsembrist 2027 1,8 -ga, alates 31. detsembrist 2028 1,9 -ga ja alates 31. detsembrist 2029 2,0 -ga, et võtta arvesse lennunduse muid kui CO2 heitkoguseid.

Kuni käesoleva direktiivi kohaldamisala laiendamiseni õhusõiduki käitajate muudele kui CO2

2

2

Alates... [30 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] esitab komisjon igal aastal osana artikli 10 lõikes 5 osutatud aruandest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kolmandas lõigus osutatud seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteemi tulemuste kohta.“

Alates... [30 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] esitab komisjon igal aastal osana artikli 10 lõikes 5 osutatud aruandest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kolmandas lõigus osutatud seire-, aruandlus- ja tõendamissüsteemi tulemuste kohta.“

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 14 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Kõik õhusõiduki käitajatega seotud heiteandmed, mis on edastatud liikmesriikidele ja komisjonile, sh vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603 artiklile 7 esitatud andmed, esitab ja avaldab komisjon iga õhusõiduki käitaja ja lennujaamapaari kohta kasutajasõbralikul viisil. Andmed iga aasta kohta avaldatakse viivitamata. Need andmed hõlmavad vähemalt järgmist:

| a) | heiteandmed õhusõiduki käitajate ja lennujaamapaaride kaupa; |
| --- | --- |

a)

a)

heiteandmed õhusõiduki käitajate ja lennujaamapaaride kaupa;

heiteandmed õhusõiduki käitajate ja lennujaamapaaride kaupa;

| b) | koormustegurid, õhusõiduki tüüp, kütuseliik ja kütusekulu lennujaamapaari kohta iga õhusõiduki käitaja kohta; |
| --- | --- |

b)

b)

koormustegurid, õhusõiduki tüüp, kütuseliik ja kütusekulu lennujaamapaari kohta iga õhusõiduki käitaja kohta;

koormustegurid, õhusõiduki tüüp, kütuseliik ja kütusekulu lennujaamapaari kohta iga õhusõiduki käitaja kohta;

| c) | kompenseerimise summa, mis on arvutatud artikli 12 lõike 7 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

c)

kompenseerimise summa, mis on arvutatud artikli 12 lõike 7 kohaselt;

kompenseerimise summa, mis on arvutatud artikli 12 lõike 7 kohaselt;

| d) | nõuetele vastavate kütuste kogus ja liik, mida kasutatakse kompenseerimisnõuete osaliseks või täielikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

d)

d)

nõuetele vastavate kütuste kogus ja liik, mida kasutatakse kompenseerimisnõuete osaliseks või täielikuks täitmiseks;

nõuetele vastavate kütuste kogus ja liik, mida kasutatakse kompenseerimisnõuete osaliseks või täielikuks täitmiseks;

| e) | CO2 arvestusühikute kogus ja liik, mida kasutatakse kompenseerimisnõuete osaliseks või täielikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

e)

e)

CO2 arvestusühikute kogus ja liik, mida kasutatakse kompenseerimisnõuete osaliseks või täielikuks täitmiseks;

CO2

| f) | aruandeperioodi kauba ja posti kogumass (tonnides) lennujaamapaari kohta.“; |
| --- | --- |

f)

f)

aruandeperioodi kauba ja posti kogumass (tonnides) lennujaamapaari kohta.“;

aruandeperioodi kauba ja posti kogumass (tonnides) lennujaamapaari kohta.“;

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 18a – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | alates 2024. aastast ajakohastab seda nimekirja iga kahe aasta järel, lisades õhusõiduki käitajad, kes on edaspidi teostanud I lisas nimetatud lennutegevust.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

alates 2024. aastast ajakohastab seda nimekirja iga kahe aasta järel, lisades õhusõiduki käitajad, kes on edaspidi teostanud I lisas nimetatud lennutegevust.“

| b) | alates 2024. aastast ajakohastab seda nimekirja
  vähemalt
  iga kahe aasta järel, lisades õhusõiduki käitajad, kes on edaspidi teostanud I lisas nimetatud lennutegevust.“ |
| --- | --- |

b)

alates 2024. aastast ajakohastab seda nimekirja
  vähemalt
  iga kahe aasta järel, lisades õhusõiduki käitajad, kes on edaspidi teostanud I lisas nimetatud lennutegevust.“

vähemalt

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9) | Artikli 25a lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9)

9)

Artikli 25a lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Liit ja tema liikmesriigid tegutsevad jätkuvalt selle nimel, et saavutada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ülemaailmseid meetmeid käsitlev kokkulepe. Sellise kokkuleppe saavutamisel kaalub komisjon, kas käesoleva direktiivi kohaseid õhusõiduki käitajate suhtes kohaldatavaid sätteid on vaja muuta.

„2.   Liit ja tema liikmesriigid tegutsevad jätkuvalt selle nimel, et
  kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärkidega
  saavutada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ülemaailmseid meetmeid käsitlev kokkulepe. Sellise kokkuleppe saavutamisel kaalub komisjon, kas käesoleva direktiivi kohaseid õhusõiduki käitajate suhtes kohaldatavaid sätteid on vaja muuta.“

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles loetletakse riigid, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ja mida käesoleva direktiivi tähenduses loetakse CORSIAt kohaldavaks, kasutades 2021.–2023. aastal lähtealusena 2019. aastat ja
  sellele järgnevatel aastatel
  2019.–2020. aastat. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 3.   Komisjon võtab
  vähemalt kord aastas
  vastu rakendusakti, milles loetletakse riigid, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ja mida käesoleva direktiivi tähenduses loetakse CORSIAt kohaldavaks, kasutades 2021.–2023. aastal lähtealusena 2019. aastat ja
  alates 2024. aastast
  2019.–2020. aastat. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles loetletakse riigid, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ja mida käesoleva direktiivi tähenduses loetakse CORSIAt kohaldavaks, kasutades 2021.–2023. aastal lähtealusena 2019. aastat ja
  sellele järgnevatel aastatel
  2019.–2020. aastat. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võtab
  vähemalt kord aastas
  vastu rakendusakti, milles loetletakse riigid, mis ei ole EMP riigid, Šveits ega Ühendkuningriik ja mida käesoleva direktiivi tähenduses loetakse CORSIAt kohaldavaks, kasutades 2021.–2023. aastal lähtealusena 2019. aastat ja
  alates 2024. aastast
  2019.–2020. aastat. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 22a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9) | Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Lõike 3 alusel koostatud loetelu põhjal avaldab komisjon loetelu nende riikide õhusõiduki käitajatest, keda käesoleva direktiivi kohaldamisel ei peeta CORSIAt kohaldavaks kolmandatesse riikidesse suunduvate või sealt saabuvate lendude suhtes.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9)

9)

Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Lõike 3 alusel koostatud loetelu põhjal avaldab komisjon loetelu nende riikide õhusõiduki käitajatest, keda käesoleva direktiivi kohaldamisel ei peeta CORSIAt kohaldavaks kolmandatesse riikidesse suunduvate või sealt saabuvate lendude suhtes.“

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  ÜRO määratluse kohaselt vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena käsitatavatesse riikidesse, mida ei ole loetletud lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis, suunduvate ja sealt väljuvate lendude heitkoguste puhul ei ole õhusõiduki käitajad kohustatud kõnealuste heitkogustega seoses ühikuid kehtetuks tunnistama. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  ÜRO määratluse kohaselt vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikidena käsitatavatesse riikidesse, mida ei ole loetletud lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis, suunduvate ja sealt väljuvate lendude heitkoguste puhul ei ole õhusõiduki käitajad kohustatud kõnealuste heitkogustega seoses ühikuid kehtetuks tunnistama.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu
  rakendusakte
  , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil.
  Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22
  a 
  lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  . | 7.   Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 23 käesoleva direktiivi täiendamiseks
  , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil.
  Komisjon avaldab ka teabe selle kohta, kuidas lõikes 7
  a 
  osutatud kriteeriumid on täidetud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu
  rakendusakte
  , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil.
  Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22
  a 
  lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  .

7.   Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 23 käesoleva direktiivi täiendamiseks
  , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil.
  Komisjon avaldab ka teabe selle kohta, kuidas lõikes 7
  a 
  osutatud kriteeriumid on täidetud
  .

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 7 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9) | Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:




  „7a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse metoodika ja kriteeriumid, mida kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas esineb käesoleva artikli lõike 7 kohane oluline konkurentsimoonutus. Komisjon avaldab teabe delegeeritud õigusakti kohaldamise kohta läbipaistval viisil.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9)

9)

Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:

„7a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles sätestatakse metoodika ja kriteeriumid, mida kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas esineb käesoleva artikli lõike 7 kohane oluline konkurentsimoonutus. Komisjon avaldab teabe delegeeritud õigusakti kohaldamise kohta läbipaistval viisil.“

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 25a – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9) | Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:




  „8a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2027 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, lennunduse panuse kohta määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse, CORSIA rakendamise ja selle mõju kohta liidu lennunduse siseturule, selle konkurentsivõimele ja õiglasele üleminekule, eelkõige käesoleva direktiivi sotsiaalse mõju, ümber- ja täiendusõppe kohta ning mõju kohta lennureiside sagedusele ja kuludele reisijate, eelkõige väiksema sissetulekuga reisijate puhul. Aruanne sisaldab soovitusi, mida rakendatakse põhjendamatu viivituseta.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9)

9)

Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:

„8a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2027 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, lennunduse panuse kohta määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse, CORSIA rakendamise ja selle mõju kohta liidu lennunduse siseturule, selle konkurentsivõimele ja õiglasele üleminekule, eelkõige käesoleva direktiivi sotsiaalse mõju, ümber- ja täiendusõppe kohta ning mõju kohta lennureiside sagedusele ja kuludele reisijate, eelkõige väiksema sissetulekuga reisijate puhul. Aruanne sisaldab soovitusi, mida rakendatakse põhjendamatu viivituseta.“

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | Artikkel 28b asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

Artikkel 28b asendatakse järgmisega:

Artikkel
   28b

Artikkel

„Artikkel
   28b

„Artikkel

ICAO ülemaailmse turupõhise meetme rakendamist puudutav komisjoni aruanne ja läbivaatamine

ICAO ülemaailmse turupõhise meetme rakendamist puudutav komisjoni aruanne ja läbivaatamine

1.   Komisjon esitab enne 1. jaanuari
  2019
  ja edaspidi
  korrapäraselt
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse edusamme ICAO peetavatel läbirääkimistel, mille eesmärk on heitkoguste suhtes alates 2021. aastast ülemaailmse turupõhise meetme rakendamine, eelkõige:

1.   Komisjon esitab enne 1. jaanuari
  2027
  ja edaspidi
  iga kahe aasta tagant
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse edusamme ICAO peetavatel läbirääkimistel, mille eesmärk on heitkoguste suhtes alates 2021. aastast ülemaailmse turupõhise meetme rakendamine, eelkõige:

| i) | asjakohaseid ICAO
  vahendeid
  , sealhulgas standardeid ja soovituslikke tavasid; |
| --- | --- |

i)

asjakohaseid ICAO
  vahendeid
  , sealhulgas standardeid ja soovituslikke tavasid;

vahendeid

| i) | asjakohaseid ICAO
  dokumente
  , sealhulgas standardeid ja soovituslikke tavasid; |
| --- | --- |

i)

asjakohaseid ICAO
  dokumente
  , sealhulgas standardeid ja soovituslikke tavasid;

dokumente

| ii) | ICAO nõukogu poolt heaks kiidetud soovitusi seoses ülemaailmse turupõhise meetmega; |
| --- | --- |

ii)

ICAO nõukogu poolt heaks kiidetud soovitusi seoses ülemaailmse turupõhise meetmega;

| ii) | ICAO nõukogu poolt heaks kiidetud soovitusi seoses ülemaailmse turupõhise meetmega
  , sealhulgas kõik võimalikud muudatused lähtealustes
  ; |
| --- | --- |

ii)

ICAO nõukogu poolt heaks kiidetud soovitusi seoses ülemaailmse turupõhise meetmega
  , sealhulgas kõik võimalikud muudatused lähtealustes
  ;

, sealhulgas kõik võimalikud muudatused lähtealustes

| iii) | ülemaailmse registri loomist; |
| --- | --- |

iii)

ülemaailmse registri loomist;

| iii) | ülemaailmse registri loomist; |
| --- | --- |

iii)

ülemaailmse registri loomist;

| iv) | samme, mida kolmandad riigid on astunud alates 2021. aastast heitkoguste suhtes ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks; |
| --- | --- |

iv)

samme, mida kolmandad riigid on astunud alates 2021. aastast heitkoguste suhtes ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks;

| iv) | samme, mida kolmandad riigid on astunud alates 2021. aastast heitkoguste suhtes ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks; |
| --- | --- |

iv)

samme, mida kolmandad riigid on astunud alates 2021. aastast heitkoguste suhtes ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks;

| v) | kolmandate riikide reservatsioonide mõju,
  ning |
| --- | --- |

v)

kolmandate riikide reservatsioonide mõju,
  ning

ning

| v) | kolmandate riikide
  osalemise taset, sealhulgas neil sellise osalemise suhtes esinevate
  reservatsioonide mõju,
  ning |
| --- | --- |

v)

kolmandate riikide
  osalemise taset, sealhulgas neil sellise osalemise suhtes esinevate
  reservatsioonide mõju,
  ning

osalemise taset, sealhulgas neil sellise osalemise suhtes esinevate

ning

| vi) | muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi ja kohaldatavaid vahendeid.
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
  ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab komisjon ka jõupingutustest, mida on tehtud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada
  sektori CO2

  heitkoguseid 2050. aastaks
  2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra
  . |
| --- | --- |

vi)

muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi ja kohaldatavaid vahendeid.
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
  ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab komisjon ka jõupingutustest, mida on tehtud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada
  sektori CO2

  heitkoguseid 2050. aastaks
  2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra
  .

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni

sektori CO2

2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra

| vi) | muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi ja kohaldatavaid vahendeid.


  Pariisi kokkuleppe
  ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab komisjon ka jõupingutustest, mida on tehtud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada
  lennunduse
  heitkoguseid 2050. aastaks
  nullini
  . |
| --- | --- |

vi)

muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi ja kohaldatavaid vahendeid.

Pariisi kokkuleppe
  ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab komisjon ka jõupingutustest, mida on tehtud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada
  lennunduse
  heitkoguseid 2050. aastaks
  nullini
  .

Pariisi kokkuleppe

lennunduse

nullini

2.   
  12 kuu jooksul pärast ICAO raames asjaomaste vahendite vastuvõtmist ja enne ülemaailmse turupõhise meetme kasutuselevõttu esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande
  ,
  milles käsitleb võimalusi kõnealuste vahendite rakendamiseks liidu õiguses käesoleva direktiivi läbivaatamise kaudu. Kui see on asjakohane, käsitleb komisjon osutatud aruandes ka EMP-sisestele lendudele kohalduvaid norme. Lisaks analüüsib komisjon
  ülemaailmse turupõhise meetme ambitsioonikust ja üldist keskkonnaalast terviklikkust, sealhulgas selle üldist ambitsioonikust seoses Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, osalustaset, selle täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise norme.
  Kõige muu kõrval kaalutakse aruandes ka artikli 28c lõike 2 kohaselt vastu võetud sätete muutmise vajadust.

2.   
  Komisjon esitab 2027. aastaks selle aruande
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule,
  hinnates selles ICAO
  ülemaailmse turupõhise meetme ambitsioonikust ja üldist keskkonnaalast terviklikkust, sealhulgas selle üldist ambitsioonikust seoses Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, osalustaset, selle täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise norme.

3.   Komisjon lisab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aruandele vastavalt vajadusele ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, kaotamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõikides majandussektorites, et säilitada liidu kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tulemuslikkus.

3.   Komisjon lisab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aruandele vastavalt vajadusele ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, kaotamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõikides majandussektorites
  ning eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus
  , et säilitada liidu kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tulemuslikkus.

3a.
     
  CORSIA süsteemi parandamiseks edendavad liit ja liikmesriigid aktiivselt ICAOs ning kahe- ja mitmepoolse diplomaatia kaudu CORSIA keskkonnaalase terviklikkuse parandamist, sealhulgas kompensatsioonide säästlikkuskriteeriume, ja CORSIA jõustamist, ning ergutavad laiemat rahvusvahelist osalemist süsteemis. Liit ja selle liikmesriigid edendavad ICAOs ka täiendavaid kliima- ja keskkonnameetmeid, suuremat läbipaistvust ja ambitsioonika pikaajalise heitkoguste vähendamise eesmärgi seadmist, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppega.“;

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 30 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:





  „4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2026 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse keskkonna- ja kliimamõju ning selle mõju vähendamise eesmärgil piirkondlikest lendudest ja lühematest lähilennuliinidest koosnevale lennusegmendile erinõuete kehtestamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust, sealhulgas määruses xxxx/xxxx [ReFuelEU määrus]

   (*2)

  osutatavate säästvate lennukikütuste suuremate miinimumosakaalude kehtestamine ja võimalused kasutada seda tüüpi lendude puhul alternatiivseid marsruute, ning võttes arvesse alternatiivseid ühistranspordiliike, mis on kättesaadavad nende teenuste katmiseks võrreldava ajavahemiku jooksul.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2026 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse keskkonna- ja kliimamõju ning selle mõju vähendamise eesmärgil piirkondlikest lendudest ja lühematest lähilennuliinidest koosnevale lennusegmendile erinõuete kehtestamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust, sealhulgas määruses xxxx/xxxx [ReFuelEU määrus]

   (*2)

  osutatavate säästvate lennukikütuste suuremate miinimumosakaalude kehtestamine ja võimalused kasutada seda tüüpi lendude puhul alternatiivseid marsruute, ning võttes arvesse alternatiivseid ühistranspordiliike, mis on kättesaadavad nende teenuste katmiseks võrreldava ajavahemiku jooksul.“

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 30 – lõige 4b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9c) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:




  4b.
     
  Enne 1. jaanuari 2025 esitab komisjon, keda toetab määruse (EL) 2021/1119 artikliga 3 asutatud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu, analüüsi meetmete kohta, millega vähendatakse eraõhusõidukitega tehtavate lennureiside kliimamõju, ning kui see on asjakohane, lisab analüüsile ettepaneku sellise mõju kõige tõhusamaks leevendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9c)

9c)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:

4b.
     
  Enne 1. jaanuari 2025 esitab komisjon, keda toetab määruse (EL) 2021/1119 artikliga 3 asutatud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu, analüüsi meetmete kohta, millega vähendatakse eraõhusõidukitega tehtavate lennureiside kliimamõju, ning kui see on asjakohane, lisab analüüsile ettepaneku sellise mõju kõige tõhusamaks leevendamiseks.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0155/2022).

1

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 8, 13.1.2009, lk 3).

11

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 8, 13.1.2009, lk 3).

11

(11a)  
  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta otsus, Air Transport Association of America ja teised versus Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

11a

Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta otsus, Air Transport Association of America ja teised versus Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(12)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

12

(12)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

12

(13)  Nõukogu 25. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/954, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis võetav seisukoht vabatahtlikust osalemisest teatamise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 14).

13

(13)  Nõukogu 25. juuni 2020. aasta otsus (EL) 2020/954, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis võetav seisukoht vabatahtlikust osalemisest teatamise kohta rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemis (CORSIA) alates 1. jaanuarist 2021 ning lennukikäitajate kompenseerimisnõuete arvutamiseks ajavahemikul 2021–2023 valitud võimaluse kohta (ELT L 212, 3.7.2020, lk 14).

13

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

17

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

17

(1a)  
  [lisada viide ReFuelEU määrusele].

1a

[lisada viide ReFuelEU määrusele].

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

18

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

18

(1a)  
  21. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas Air Transport Association of America and Others vs Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

1a

21. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas Air Transport Association of America and Others vs Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

(*1)  
  [lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

*1

[lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

(*)  
  [lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

*

[lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

(1a)  
  Komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (ELT L 250, 30.9.2019, lk 10).

1a

Komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (ELT L 250, 30.9.2019, lk 10).

(*2)  
  [lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

*2

[lisada viide algatust „FuelEU Maritime“ käsitlevale määrusele].

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/198

---

P9_TA(2022)0231

Teavitamine vastavalt rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemile (CORSIA) ***I

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/22)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1a) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“)

   (1a)

  jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC. Võttes 2021. aasta novembris ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP26) vastu Glasgow kliimapakti, tunnistasid selle osalised, et üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju, ning kohustusid tugevdama oma 2030. aasta eesmärke 2022. aasta lõpuks, et tagada, et osalised liiguvad graafikus, et piirata ülemaailmset soojenemist 1,5  oC-ga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1a)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“)

   (1a)

  jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning teha jõupingutusi, et hoida temperatuuri tõusu alla 1,5  oC. Võttes 2021. aasta novembris ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP26) vastu Glasgow kliimapakti, tunnistasid selle osalised, et üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju, ning kohustusid tugevdama oma 2030. aasta eesmärke 2022. aasta lõpuks, et tagada, et osalised liiguvad graafikus, et piirata ülemaailmset soojenemist 1,5  oC-ga.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus - 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1b) | Euroopa Parlament nõudis oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta

   (1b)

  tungivalt, et komisjon võtaks viivitamata ambitsioonikaid meetmeid, et piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ga. Vajadus mitte ületada Pariisi kokkuleppe eesmärki 1,5  oC on muutunud veelgi olulisemaks pärast valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) tehtud järeldusi 8. oktoobri 2018. aasta aruandes „Global warming of 1,5  oC“ (Ülemaailmne soojenemine 1,5  oC), 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ning 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohanemine ja haavatavus). IPCC kinnitas väga veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning mis tahes edasised viivitused kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks võetavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmetega tähendavad, et oleme kaotamas kiiresti ahenevat võimalust tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel jõudis ka järeldusele, et kliimamuutuste tagajärjed on palju hävitavamad, kui globaalset soojenemist ei suudeta piirata 1,5  oC-ga ja see tõuseb 2 oC-ni. Lisaks jõuab ülemaailmne temperatuuri tõus 1,5  oC piirini või ületab selle keskmiselt järgmise 20 aasta jooksul, s.t kiiremini, kui varem arvati. Samuti leiti, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe ja ambitsioonikalt, ei ole enam võimalik piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ni või isegi 2 oC-ni. Ühtlasi tunnistas ÜRO Inimõiguste Nõukogu oma 8. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis 48/13 õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1b)

Euroopa Parlament nõudis oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta

   (1b)

  tungivalt, et komisjon võtaks viivitamata ambitsioonikaid meetmeid, et piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ga. Vajadus mitte ületada Pariisi kokkuleppe eesmärki 1,5  oC on muutunud veelgi olulisemaks pärast valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) tehtud järeldusi 8. oktoobri 2018. aasta aruandes „Global warming of 1,5  oC“ (Ülemaailmne soojenemine 1,5  oC), 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ning 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohanemine ja haavatavus). IPCC kinnitas väga veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning mis tahes edasised viivitused kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks võetavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmetega tähendavad, et oleme kaotamas kiiresti ahenevat võimalust tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel jõudis ka järeldusele, et kliimamuutuste tagajärjed on palju hävitavamad, kui globaalset soojenemist ei suudeta piirata 1,5  oC-ga ja see tõuseb 2 oC-ni. Lisaks jõuab ülemaailmne temperatuuri tõus 1,5  oC piirini või ületab selle keskmiselt järgmise 20 aasta jooksul, s.t kiiremini, kui varem arvati. Samuti leiti, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe ja ambitsioonikalt, ei ole enam võimalik piirata globaalset soojenemist 1,5  oC-ni või isegi 2 oC-ni. Ühtlasi tunnistas ÜRO Inimõiguste Nõukogu oma 8. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis 48/13 õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus - 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1c) | Oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis Ühendkuningriigis Glasgows toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta

   (1c)

  väljendas Euroopa Parlament muret rahvusvahelisest lennundusest tulenevate heitkoguste vähendamise liiga aeglase edenemise pärast Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ning kordas sellega seoses vajadust reguleerida sektorit ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS) raames, mis võiks samuti olla eeskujuks paralleelsele tegevusele, toetades suuremaid ülemaailmseid ambitsioone rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ICAOs. Lisaks kutsus Euroopa Parlament komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast sõltuva, et tugevdada rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) ning toetama ICAO poolt pikaajalise eesmärgi vastuvõtmist sektorisiseste heitkoguste vähendamiseks, kaitstes seejuures liidu seadusandlikku autonoomiat heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1c)

Oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis Ühendkuningriigis Glasgows toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta

   (1c)

  väljendas Euroopa Parlament muret rahvusvahelisest lennundusest tulenevate heitkoguste vähendamise liiga aeglase edenemise pärast Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ning kordas sellega seoses vajadust reguleerida sektorit ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS) raames, mis võiks samuti olla eeskujuks paralleelsele tegevusele, toetades suuremaid ülemaailmseid ambitsioone rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ICAOs. Lisaks kutsus Euroopa Parlament komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast sõltuva, et tugevdada rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi (CORSIA) ning toetama ICAO poolt pikaajalise eesmärgi vastuvõtmist sektorisiseste heitkoguste vähendamiseks, kaitstes seejuures liidu seadusandlikku autonoomiat heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi rakendamisel.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Liit kavatseb CORSIAt rakendada, võttes arvesse ELi õigusaktide ja CORSIA vahelisi erinevusi, millest ICAOd teavitati vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027 (14), ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Liit kavatseb CORSIAt rakendada, võttes arvesse ELi õigusaktide ja CORSIA vahelisi erinevusi, millest ICAOd teavitati vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027 (14), ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad.

| (2) | Liit kavatseb CORSIAt rakendada
  direktiiviga 2003/87/EÜ
  , võttes arvesse ELi õigusaktide ja
  ICAO poolt vastu võetud
  CORSIA
  süsteemi
  vahelisi erinevusi, millest ICAOd teavitati vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027 (14), ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad. |
| --- | --- |

(2)

Liit kavatseb CORSIAt rakendada
  direktiiviga 2003/87/EÜ
  , võttes arvesse ELi õigusaktide ja
  ICAO poolt vastu võetud
  CORSIA
  süsteemi
  vahelisi erinevusi, millest ICAOd teavitati vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027 (14), ning seda, kuidas Euroopa Parlament ja nõukogu liidu õigusakte muudavad.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohaldamist, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisse ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega, on käesolev otsus ette nähtud ajutise meetmena, mida kohaldatakse üksnes kuni kõnealuse direktiivi jõustumiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohaldamist, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisse ja üleilmse turupõhise meetme asjakohase rakendamisega, on käesolev otsus ette nähtud ajutise meetmena, mida kohaldatakse üksnes kuni kõnealuse direktiivi jõustumiseni.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 12 – lõige 6 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2019
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  üle
  5 700  kg ja mis teostavad I lisaga hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2019
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  üle
  5 700  kg ja mis teostavad I lisaga hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad).

| b) | nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2021
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  suurem kui
  5 700  kg ja mis teostavad
  käesoleva direktiivi
  I lisaga
  ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603

   (1a)

  artikli 2 lõigetega 3 ja 4
  hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad). |
| --- | --- |

b)

nad tekitavad alates 1. jaanuarist
  2021
  üle 10 000 tonni CO2 heitkoguseid aastas, käitades õhusõidukeid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on
  suurem kui
  5 700  kg ja mis teostavad
  käesoleva direktiivi
  I lisaga
  ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1603

   (1a)

  artikli 2 lõigetega 3 ja 4
  hõlmatud lende, välja arvatud sellised lennud, mille lähte- ja sihtkoht on ühes ja samas liikmesriigis (kaasa arvatud sama liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad).

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0145/2022).

(1a)  
  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

(1b)  

  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(1c)  

  ELT C 184, 5.5.2022, lk 118.

(14)  Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

(14)  Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2027 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis seoses rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemi käsitleva rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaandega (ELT L 325, 20.12.2018, lk 25).

(1a)  
  Komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (ELT L 250, 30.9.2019, lk 10).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/202

---

P9_TA(2022)0232

Liikmesriikide kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heidet (jõupingutuste jagamise määrus) ***I

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (*) ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/23)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõus 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõus 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.

| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõus 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , ning juhindusid muu hulgas võrdsuse ja ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste ja vastava suutlikkuse põhimõtetest. Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega 2021. aasta novembris tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et üleilmse keskmise temperatuuri tõusu hoidmine 1,5  oC piires vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste mõju ja sellega seotud ohtusid, ning võtsid endale kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõus 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , ning juhindusid muu hulgas võrdsuse ja ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste ja vastava suutlikkuse põhimõtetest. Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega 2021. aasta novembris tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et üleilmse keskmise temperatuuri tõusu hoidmine 1,5  oC piires vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste mõju ja sellega seotud ohtusid, ning võtsid endale kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Vajadus võtta meetmeid heitkoguste vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma viimastes aruannetes, nimelt 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ja 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja haavatavus). IPCC kinnitas täiesti veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning et igasugused edasised viivitused kliimamuutustega kohanemist ja nende leevendamist võimaldavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmete võtmisel tähendavad, et oleme kaotamas kiiresti ahenevat võimalust tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. IPCC avaldas ülemaailmse temperatuuri tõusu 1,5  oC võrra ületamise tõenäosuse kohta lähikümnenditel uued hinnangud ja leiab, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe, kiiresti ja ulatuslikult, ei ole ülemaailmse soojenemise taseme hoidmine alla 1,5  oC või isegi alla 2 oC võimalik. Seepärast peaks liit selle pakilise probleemiga tegelema, suurendades pingutusi ja võttes endale ülemaailmses kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvahelise liidri koha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Vajadus võtta meetmeid heitkoguste vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma viimastes aruannetes, nimelt 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ja 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja haavatavus). IPCC kinnitas täiesti veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning et igasugused edasised viivitused kliimamuutustega kohanemist ja nende leevendamist võimaldavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmete võtmisel tähendavad, et oleme kaotamas kiiresti ahenevat võimalust tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. IPCC avaldas ülemaailmse temperatuuri tõusu 1,5  oC võrra ületamise tõenäosuse kohta lähikümnenditel uued hinnangud ja leiab, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe, kiiresti ja ulatuslikult, ei ole ülemaailmse soojenemise taseme hoidmine alla 1,5  oC või isegi alla 2 oC võimalik. Seepärast peaks liit selle pakilise probleemiga tegelema, suurendades pingutusi ja võttes endale ülemaailmses kliimamuutuste vastases võitluses rahvusvahelise liidri koha.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks
  , kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas
  mõjutab
  see üleminek
  naisi ja mehi
  erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks
  , kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas
  mõjutab
  see üleminek
  naisi ja mehi
  erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (3) | Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on
  sätestatud lähtepositsioon liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119

   (31a)

  artikli 2 lõikes 1. Selles on
  esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas
  mõjub
  see üleminek
  sugude puhul
  erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed
  , energiaostuvõimetuse või liikuvusvaesuse all kannatavad inimesed
  ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed
  . Üleminek mõjutab erinevalt ka liikmesriike ja piirkondi
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on
  sätestatud lähtepositsioon liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119

   (31a)

  artikli 2 lõikes 1. Selles on
  esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas
  mõjub
  see üleminek
  sugude puhul
  erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed
  , energiaostuvõimetuse või liikuvusvaesuse all kannatavad inimesed
  ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed
  . Üleminek mõjutab erinevalt ka liikmesriike ja piirkondi
  . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Sotsiaalse vastuvõetavuse tagamiseks peaksid määruses sätestatud kliimaeesmärgid olema sotsiaalsete eesmärkidega kooskõlas. Kõrgemad eesmärgid toovad mõjutatud sektorites kaasa suured muutused, millel võib olla ka sotsiaalne ja tööalane mõju. Heitkoguste vähendamise muudetud eesmärkidega peavad kaasnema piisavad finants- ja poliitilised meetmed, et neid eesmärke saaks täita sotsiaalselt õiglasel viisil. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata tööhõivele avalduva mõju hindamist, et teha kindlaks mõju töökohtadele ja töötingimustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, aga ka riigi ja liidu ressursside eraldamist, et rahastada sotsiaalse kohanemise meetmeid, kvaliteetsete töökohtade loomist, soolist võrdõiguslikkust, elukestvat õpet, kutseõpet ja sotsiaalkaitset ning tagada kollektiivläbirääkimiste tulemuslikkus. Oluline on tagada ka käesoleva määruse artikliga 2 hõlmatud riiklike sotsiaalpartnerite tõhus kaasamine ja nendega õigeaegselt konsulteerimine seoses määruse riiklike rakendusmeetmete väljatöötamise ja rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Sotsiaalse vastuvõetavuse tagamiseks peaksid määruses sätestatud kliimaeesmärgid olema sotsiaalsete eesmärkidega kooskõlas. Kõrgemad eesmärgid toovad mõjutatud sektorites kaasa suured muutused, millel võib olla ka sotsiaalne ja tööalane mõju. Heitkoguste vähendamise muudetud eesmärkidega peavad kaasnema piisavad finants- ja poliitilised meetmed, et neid eesmärke saaks täita sotsiaalselt õiglasel viisil. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata tööhõivele avalduva mõju hindamist, et teha kindlaks mõju töökohtadele ja töötingimustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, aga ka riigi ja liidu ressursside eraldamist, et rahastada sotsiaalse kohanemise meetmeid, kvaliteetsete töökohtade loomist, soolist võrdõiguslikkust, elukestvat õpet, kutseõpet ja sotsiaalkaitset ning tagada kollektiivläbirääkimiste tulemuslikkus. Oluline on tagada ka käesoleva määruse artikliga 2 hõlmatud riiklike sotsiaalpartnerite tõhus kaasamine ja nendega õigeaegselt konsulteerimine seoses määruse riiklike rakendusmeetmete väljatöötamise ja rakendamisega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Üleminek kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas olevale liidu majandusele hiljemalt 2050. aastaks võib lisaks avaldada erilist mõju teatavatele majandussektoritele ja eelkõige nende sektorite haavatavatele mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Määruse rakendamisel on oluline, et liikmesriigid looksid sellistele ettevõtjatele toetava keskkonna, mis võimaldaks neil minna üle vähem kasvuhoonegaaside heidet tekitavatele ja edaspidi järk-järgult heitevabadele tavadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Üleminek kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas olevale liidu majandusele hiljemalt 2050. aastaks võib lisaks avaldada erilist mõju teatavatele majandussektoritele ja eelkõige nende sektorite haavatavatele mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Määruse rakendamisel on oluline, et liikmesriigid looksid sellistele ettevõtjatele toetava keskkonna, mis võimaldaks neil minna üle vähem kasvuhoonegaaside heidet tekitavatele ja edaspidi järk-järgult heitevabadele tavadele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3c) | ÜRO Keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil järeldati, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju sooliselt erinev ja kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3c)

ÜRO Keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil järeldati, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju sooliselt erinev ja kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (32) („Euroopa kliimamäärus“) on liit sätestanud oma eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (32) („Euroopa kliimamäärus“) on liit sätestanud oma eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus. Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (32) („Euroopa kliimamäärus“) on liit sätestanud oma eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja seejärel negatiivsete heitkoguste eesmärk
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Peale selle on määruses sätestatud, et eesmärgi saavutamisel seatakse prioriteediks vähendada kiiresti ja prognoositavalt heidet ning samal ajal suurendada nende sidumist looduslikes CO2 neeldajates. Netosidumise panus 2030. aasta eesmärgi saavutamisse on kuni 225 miljonit CO2 ekvivalenttonni, ülejäänud osa eesmärgist tuleb saavutada otsese heitkoguste vähendamise teel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (32) („Euroopa kliimamäärus“) on liit sätestanud oma eesmärgi saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  ja seejärel negatiivsete heitkoguste eesmärk
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv kohustus vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
  Peale selle on määruses sätestatud, et eesmärgi saavutamisel seatakse prioriteediks vähendada kiiresti ja prognoositavalt heidet ning samal ajal suurendada nende sidumist looduslikes CO2 neeldajates. Netosidumise panus 2030. aasta eesmärgi saavutamisse on kuni 225 miljonit CO2 ekvivalenttonni, ülejäänud osa eesmärgist tuleb saavutada otsese heitkoguste vähendamise teel.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Nende kohustuste täitmiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (33) kohase liidu osaluse tagamiseks tuleks liidu õigusraamistikku kohandada, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Nende kohustuste täitmiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (33) kohase liidu osaluse tagamiseks tuleks liidu õigusraamistikku kohandada, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk.

| (5) | Nende kohustuste täitmiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (33) kohase
  riiklikult kindlaksmääratud
  liidu osaluse tagamiseks tuleks liidu õigusraamistikku kohandada, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. |
| --- | --- |

(5)

Nende kohustuste täitmiseks ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (33) kohase
  riiklikult kindlaksmääratud
  liidu osaluse tagamiseks tuleks liidu õigusraamistikku kohandada, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääb samaks, kuigi heitkogustega kauplemist
  hakatakse
  kohaldama ka maantee- ja meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside heite suhtes. Seega kohaldatakse määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (34). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääb samaks, kuigi heitkogustega kauplemist
  hakatakse
  kohaldama ka maantee- ja meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside heite suhtes. Seega kohaldatakse määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (34).

| (7) | Määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääb samaks, kuigi heitkogustega kauplemist
  võidakse hakata
  kohaldama ka maantee- ja meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside heite suhtes. Seega kohaldatakse määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (34).
  Siiski on viimastel aastatel osa sektorites heitkogused kas suurenenud või jäänud samale tasemele. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääb samaks, kuigi heitkogustega kauplemist
  võidakse hakata
  kohaldama ka maantee- ja meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside heite suhtes. Seega kohaldatakse määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (34).
  Siiski on viimastel aastatel osa sektorites heitkogused kas suurenenud või jäänud samale tasemele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone, konkreetseid riiklikke olusid ning heitkoguste vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone, konkreetseid riiklikke olusid ning heitkoguste vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi.

| (9) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone,
  juba saavutatud heitkoguste vähendamist,
  konkreetseid riiklikke olusid ning heitkoguste vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone,
  juba saavutatud heitkoguste vähendamist,
  konkreetseid riiklikke olusid ning heitkoguste vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Pärast 2030. aastat on vaja, et liit ja kõik liikmesriigid saavutaksid kogu liitu hõlmava kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks, et seejärel täita negatiivsete heitkoguste eesmärk. Määrusega (EL) 2018/842 tuleks tagada, et kõik liikmesriigid järgiksid heitkoguste trajektoori ja võtaksid vastu konkreetsed pikaajalised poliitilised meetmed, mille abil see eesmärk saavutatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Pärast 2030. aastat on vaja, et liit ja kõik liikmesriigid saavutaksid kogu liitu hõlmava kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks, et seejärel täita negatiivsete heitkoguste eesmärk. Määrusega (EL) 2018/842 tuleks tagada, et kõik liikmesriigid järgiksid heitkoguste trajektoori ja võtaksid vastu konkreetsed pikaajalised poliitilised meetmed, mille abil see eesmärk saavutatakse.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Selleks et saavutada kasvuhoonegaaside heite 55 %lise vähendamise eesmärk, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selleks et saavutada kasvuhoonegaaside heite 55 %lise vähendamise eesmärk, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra.

| (10) | Selleks et
  täita Pariisi kokkuleppest tulenevad liidu kohustused ja
  saavutada kasvuhoonegaaside heite
  vähemalt
  55 %lise vähendamise eesmärk, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et
  täita Pariisi kokkuleppest tulenevad liidu kohustused ja
  saavutada kasvuhoonegaaside heite
  vähemalt
  55 %lise vähendamise eesmärk, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks tuleb iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi muutmisel
  tuleks kasutada
  sama metoodikat, mida järgiti määruse (EL) 2018/842 esmakordsel vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine. Seega tuleks 2030. aastaks iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise maksimaalse taseme kindlaksmääramisel lähtuda käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis kaasati liidu heitkogustega kauplemise süsteemi alles pärast 2005. aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks tuleb iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi muutmisel
  tuleks kasutada
  sama metoodikat, mida järgiti määruse (EL) 2018/842 esmakordsel vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine. Seega tuleks 2030. aastaks iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise maksimaalse taseme kindlaksmääramisel lähtuda käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis kaasati liidu heitkogustega kauplemise süsteemi alles pärast 2005. aastat.

| (11) | Selleks tuleb iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi muutmisel
  kasutatakse
  sama metoodikat, mida järgiti määruse (EL) 2018/842 esmakordsel vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine
  . Liikmesriikide eesmärkide jaotus siiski ei ühtlustu ja seda tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse, kuidas riiklikud eesmärgid aitavad kulutõhusal ja õiglasel viisil saavutada kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks.
  Seega tuleks 2030. aastaks iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise maksimaalse taseme kindlaksmääramisel lähtuda käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis kaasati liidu heitkogustega kauplemise süsteemi alles pärast 2005. aastat. |
| --- | --- |

(11)

Selleks tuleb iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi muutmisel
  kasutatakse
  sama metoodikat, mida järgiti määruse (EL) 2018/842 esmakordsel vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine
  . Liikmesriikide eesmärkide jaotus siiski ei ühtlustu ja seda tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse, kuidas riiklikud eesmärgid aitavad kulutõhusal ja õiglasel viisil saavutada kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks.
  Seega tuleks 2030. aastaks iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise maksimaalse taseme kindlaksmääramisel lähtuda käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud tasemest 2005. aastal, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis kaasati liidu heitkogustega kauplemise süsteemi alles pärast 2005. aastat.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta rõhutati, et metaan on tugeva mõjuga kasvuhoonegaas, mille üldine osatähtsus kliimamuutuste süvendamisel on väiksem üksnes süsinikdioksiidi omast. Molekulaartasandil on metaani mõju suurem kui süsinikdioksiidil. Kuigi metaan püsib atmosfääris lühemat aega kui süsinikdioksiid, mõjutab see märkimisväärselt kliimat. 2021. aasta septembris andsid liit ja Ameerika Ühendriigid teada üleilmsest metaaniheite vähendamise lubadusest, millega on vahepeal liitunud enam kui 100 riiki. Lubadusele allakirjutanute siht on saavutada 2030. aastaks ühine eesmärk vähendada üleilmset metaaniheidet vähemalt 30 % võrreldes 2020. aasta tasemega ja tõhustada aruandlusstandardeid. Metaan, dilämmastikoksiid ja fluoritud kasvuhoonegaasid moodustavad koos rohkem kui 20 % liidu kasvuhoonegaaside heitkogusest. Arvestades neid kohustusi ja paljude kõnealuste kasvuhoonegaaside lühiajalist olemust, on asjakohane kehtestada kõikides sektorites üks või rohkem liidu eesmärki kõigi muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heitkoguste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta rõhutati, et metaan on tugeva mõjuga kasvuhoonegaas, mille üldine osatähtsus kliimamuutuste süvendamisel on väiksem üksnes süsinikdioksiidi omast. Molekulaartasandil on metaani mõju suurem kui süsinikdioksiidil. Kuigi metaan püsib atmosfääris lühemat aega kui süsinikdioksiid, mõjutab see märkimisväärselt kliimat. 2021. aasta septembris andsid liit ja Ameerika Ühendriigid teada üleilmsest metaaniheite vähendamise lubadusest, millega on vahepeal liitunud enam kui 100 riiki. Lubadusele allakirjutanute siht on saavutada 2030. aastaks ühine eesmärk vähendada üleilmset metaaniheidet vähemalt 30 % võrreldes 2020. aasta tasemega ja tõhustada aruandlusstandardeid. Metaan, dilämmastikoksiid ja fluoritud kasvuhoonegaasid moodustavad koos rohkem kui 20 % liidu kasvuhoonegaaside heitkogusest. Arvestades neid kohustusi ja paljude kõnealuste kasvuhoonegaaside lühiajalist olemust, on asjakohane kehtestada kõikides sektorites üks või rohkem liidu eesmärki kõigi muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heitkoguste suhtes.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | COVID-19 pandeemia on mõjutanud liidu majandust ja heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi, mis võib mõjutada ka heite taset.
  Selle ebakindluse tõttu on asjakohane heiteandmed 2025. aastal läbi vaadata
  ja
  vajaduse korral kohandada aastaks eraldatud heitkoguseid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

COVID-19 pandeemia on mõjutanud liidu majandust ja heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi, mis võib mõjutada ka heite taset.
  Selle ebakindluse tõttu on asjakohane heiteandmed 2025. aastal läbi vaadata
  ja
  vajaduse korral kohandada aastaks eraldatud heitkoguseid
  .

| (13) | COVID-19 pandeemia on mõjutanud liidu majandust ja heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi,
  et tagada keskkonnahoidlik majanduse taastamine,
  mis võib mõjutada ka heite taset.
  On asjakohane hoida kogu praeguse kümnendi jooksul stabiilset, prognoositavat
  ja
  kõrgete sihtidega regulatiivset heitkoguste muutuse suundumust, et tagada vajalik heitkoguste vähendamine ja planeerimiskindlus
  . |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 pandeemia on mõjutanud liidu majandust ja heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi,
  et tagada keskkonnahoidlik majanduse taastamine,
  mis võib mõjutada ka heite taset.
  On asjakohane hoida kogu praeguse kümnendi jooksul stabiilset, prognoositavat
  ja
  kõrgete sihtidega regulatiivset heitkoguste muutuse suundumust, et tagada vajalik heitkoguste vähendamine ja planeerimiskindlus
  .

Muudatusettepanekud 16 ja 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Seega on asjakohane 2026.–2030. aastaks eraldatud heitkoguseid 2025. aastal ajakohastada. Ajakohastamine peaks põhinema riiklike inventuuriandmete põhjalikul läbivaatamisel komisjoni poolt eesmärgiga määrata kindlaks iga liikmesriigi 2021., 2022. ja 2023. aasta keskmine kasvuhoonegaaside heide. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Seega on asjakohane 2026.–2030. aastaks eraldatud heitkoguseid 2025. aastal ajakohastada. Ajakohastamine peaks põhinema riiklike inventuuriandmete põhjalikul läbivaatamisel komisjoni poolt eesmärgiga määrata kindlaks iga liikmesriigi 2021., 2022. ja 2023. aasta keskmine kasvuhoonegaaside heide.

välja jäetud

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 tuleks esmatähtsaks pidada otsest heitkoguste vähendamist, millega koos tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks suurendada CO2 sidumist. Määruses (EL) 2021/1119 tunnistatakse, et CO2 sidumine hõlmab looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi. Tehnoloogiliste lahenduste rolli CO2 sidumisel on käsitletud ka mitmes valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli aruandes, eelkõige III töörühma kaastöös kuuenda hindamisaruande koostamisel. On oluline seada sisse liidu sertifitseerimissüsteem süsinikdioksiidi ohutuks ja püsivaks sidumiseks tehnoloogiliste lahenduste abil, mis annaks liikmesriikidele ja turuosalistele selguse sellise sidumise suurendamise osas. Kui selline sertifitseerimissüsteem on kasutusel, võib analüüsida sidumise üle arvestuse pidamist liidu õiguse alusel, sealhulgas seda, kas sellise sidumise arvestamine mõjutab määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud heidet, järgides täielikult määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimusi. Selline sidumine on täiendav ega korva vajalikku heitkoguste vähendamist kooskõlas määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaeesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 tuleks esmatähtsaks pidada otsest heitkoguste vähendamist, millega koos tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks suurendada CO2 sidumist. Määruses (EL) 2021/1119 tunnistatakse, et CO2 sidumine hõlmab looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi. Tehnoloogiliste lahenduste rolli CO2 sidumisel on käsitletud ka mitmes valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli aruandes, eelkõige III töörühma kaastöös kuuenda hindamisaruande koostamisel. On oluline seada sisse liidu sertifitseerimissüsteem süsinikdioksiidi ohutuks ja püsivaks sidumiseks tehnoloogiliste lahenduste abil, mis annaks liikmesriikidele ja turuosalistele selguse sellise sidumise suurendamise osas. Kui selline sertifitseerimissüsteem on kasutusel, võib analüüsida sidumise üle arvestuse pidamist liidu õiguse alusel, sealhulgas seda, kas sellise sidumise arvestamine mõjutab määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud heidet, järgides täielikult määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimusi. Selline sidumine on täiendav ega korva vajalikku heitkoguste vähendamist kooskõlas määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaeesmärkidega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Määruse (EL) 2018/842 kohaselt võib mõne liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis piiratud hulga heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist. Võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik vähendamiseesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada kõnealust paindlikkusmeedet, seadmata seejuures ohtu liidu heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Määruse (EL) 2018/842 kohaselt võib mõne liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis piiratud hulga heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist. Võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik vähendamiseesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada kõnealust paindlikkusmeedet, seadmata seejuures ohtu liidu heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks.

| (15) | Määruse (EL) 2018/842 kohaselt võib mõne liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis piiratud hulga heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist. Võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik vähendamiseesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada kõnealust paindlikkusmeedet, seadmata seejuures ohtu liidu heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks.
  Liikmesriikidele, kellel on õigus seda paindlikkusmeedet kasutada, kuid kes seda 2019. aastal määruse (EL) 2018/842 kontekstis ei teinud, tuleks anda võimalus see otsus läbi vaadata, et võtta arvesse äsja esildatud riiklikke heitkoguste vähendamise eesmärke. Samuti peaks liikmesriikidel olema lubatud oma teatatud protsendimäärasid sagedamini muuta. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) 2018/842 kohaselt võib mõne liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis piiratud hulga heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist. Võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik vähendamiseesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada kõnealust paindlikkusmeedet, seadmata seejuures ohtu liidu heite vähendamise eesmärki 2030. aastaks.
  Liikmesriikidele, kellel on õigus seda paindlikkusmeedet kasutada, kuid kes seda 2019. aastal määruse (EL) 2018/842 kontekstis ei teinud, tuleks anda võimalus see otsus läbi vaadata, et võtta arvesse äsja esildatud riiklikke heitkoguste vähendamise eesmärke. Samuti peaks liikmesriikidel olema lubatud oma teatatud protsendimäärasid sagedamini muuta.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Selleks et tagada muudetud määruses (EL) 2018/842 sätestatud miinimumeesmärkide täitmine liikmesriikide poolt aastatel 2021–2030 ja seda ergutada, tuleks parandusmeetmeid tugevdada ja siduda need tihedamalt määruse (EL) 2018/1999 kohaste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Kui liikmesriik ületab talle aastaks eraldatud heitkoguseid kahe järjestikuse aasta jooksul, peaks see liikmesriik vaatama läbi talle määruse (EL) 2018/1999 kohaselt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava, andes samas üldsusele võimaluse protsessis osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Selleks et tagada muudetud määruses (EL) 2018/842 sätestatud miinimumeesmärkide täitmine liikmesriikide poolt aastatel 2021–2030 ja seda ergutada, tuleks parandusmeetmeid tugevdada ja siduda need tihedamalt määruse (EL) 2018/1999 kohaste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Kui liikmesriik ületab talle aastaks eraldatud heitkoguseid kahe järjestikuse aasta jooksul, peaks see liikmesriik vaatama läbi talle määruse (EL) 2018/1999 kohaselt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava, andes samas üldsusele võimaluse protsessis osaleda.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | Liit ja selle liikmesriigid on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon)

   (1a)

  osalised. Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste oluline osa ja õigusriigi kaitsmise vahend. Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises „Keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamine ELis ja selle liikmesriikides“ tunnistas komisjon, et õiguskaitse kättesaadavus ei ole kõigis liikmesriikides tagatud, ning kutsus nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles lisama valdkondlikesse õigusaktidesse sõnaselged õiguskaitse kättesaadavust käsitlevad sätted. Seepärast on asjakohane kehtestada säte, millega tagatakse üldsuse juurdepääs õiguskaitsele meetmete puhul, millega rakendatakse muudetud määrust (EL) 2018/842. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

Liit ja selle liikmesriigid on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon)

   (1a)

  osalised. Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste oluline osa ja õigusriigi kaitsmise vahend. Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises „Keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamine ELis ja selle liikmesriikides“ tunnistas komisjon, et õiguskaitse kättesaadavus ei ole kõigis liikmesriikides tagatud, ning kutsus nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles lisama valdkondlikesse õigusaktidesse sõnaselged õiguskaitse kättesaadavust käsitlevad sätted. Seepärast on asjakohane kehtestada säte, millega tagatakse üldsuse juurdepääs õiguskaitsele meetmete puhul, millega rakendatakse muudetud määrust (EL) 2018/842.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16c) | Selleks et saavutada muudetud määruse (EL) 2018/842 ja muude liidu õigusaktide, eelkõige määruse (EL) 2021/1119 eesmärgid, peaksid liit ja selle liikmesriigid poliitika rakendamisel kasutama uusimaid teadusandmeid. Seepärast tuleks määruse (EL) 2021/1119 artikli 3 alusel loodud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuandeid võtta arvesse kogu muudetud määruses (EL) 2018/842, kui see on asjakohane. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16c)

Selleks et saavutada muudetud määruse (EL) 2018/842 ja muude liidu õigusaktide, eelkõige määruse (EL) 2021/1119 eesmärgid, peaksid liit ja selle liikmesriigid poliitika rakendamisel kasutama uusimaid teadusandmeid. Seepärast tuleks määruse (EL) 2021/1119 artikli 3 alusel loodud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuandeid võtta arvesse kogu muudetud määruses (EL) 2018/842, kui see on asjakohane.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Määruse (EL) 2018/841 kohaste suuremate eesmärkide seadmine vähendab liikmesriikide suutlikkust tekitada netosidumise koguseid, mida saab kasutada määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Lisaks piirab LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamise jagamine kahele erinevale perioodile veelgi võimalust kasutada netosidumist määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Selle tulemusena võib mõnel liikmesriigil tekkida määruse (EL) 2018/842 kohaste eesmärkide täitmisel raskusi ning mõningates – samades või teistes – liikmesriikides võivad tekkida netosidumise kogused, mida ei saa kasutada määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Tingimusel et määruse (EL) 2021/1119 artiklis 3 sätestatud liidu eesmärgid täidetakse, eelkõige seoses netosidumise maksimaalse panusega, on asjakohane luua uus vabatahtlik mehhanism lisareservi näol, mis aitab liikmesriikidel oma kohustusi täita. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Määruse (EL) 2018/841 kohaste suuremate eesmärkide seadmine vähendab liikmesriikide suutlikkust tekitada netosidumise koguseid, mida saab kasutada määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Lisaks piirab LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamise jagamine kahele erinevale perioodile veelgi võimalust kasutada netosidumist määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Selle tulemusena võib mõnel liikmesriigil tekkida määruse (EL) 2018/842 kohaste eesmärkide täitmisel raskusi ning mõningates – samades või teistes – liikmesriikides võivad tekkida netosidumise kogused, mida ei saa kasutada määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmiseks. Tingimusel et määruse (EL) 2021/1119 artiklis 3 sätestatud liidu eesmärgid täidetakse, eelkõige seoses netosidumise maksimaalse panusega, on asjakohane luua uus vabatahtlik mehhanism lisareservi näol, mis aitab liikmesriikidel oma kohustusi täita.

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Võttes arvesse määruses (EL) 2021/1119 sätestatud tõhusa kliimakaitse pikaajalist mõõdet ja liidu pühendumust Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisele, võimaldaks selgus liikmesriikide individuaalsete pikaajaliste 2030. aasta järgsete heitkoguste vähendamise trajektooride osas poliitikat täpsemalt kavandada. Seepärast on asjakohane võtta kasutusele menetlus, mille raames määratakse iga liikmesriigi puhul kindlaks riiklikud vähendamise trajektoorid kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Võttes arvesse määruses (EL) 2021/1119 sätestatud tõhusa kliimakaitse pikaajalist mõõdet ja liidu pühendumust Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisele, võimaldaks selgus liikmesriikide individuaalsete pikaajaliste 2030. aasta järgsete heitkoguste vähendamise trajektooride osas poliitikat täpsemalt kavandada. Seepärast on asjakohane võtta kasutusele menetlus, mille raames määratakse iga liikmesriigi puhul kindlaks riiklikud vähendamise trajektoorid kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842,
  30. mai 2018,
  milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013

| | „Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  30. mai 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030
  ja pärast seda
  , millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013.“ |
| --- | --- |

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  30. mai 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030
  ja pärast seda
  , millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013.“

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | Artiklis
   1 asendatakse
  protsendimäär „30 %“ protsendimääraga „40 %“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1)

Artiklis
   1 asendatakse
  protsendimäär „30 %“ protsendimääraga „40 %“.

Artiklis

protsendimäär „30 %“ protsendimääraga „40 %“.

| 1) | Artikkel
   1 asendatakse
  järgmisega:




  „Käesolevas määruses sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide vähima nõutava panuse kohustus, et saavutada liidu eesmärk vähendada selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega. See aitab täita liidu pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks sihiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Sellega aidatakse täita määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärgid. Käesolevas määruses sätestatakse ühtlasi reeglid aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramiseks ja liikmesriikide edusammude hindamiseks miinimumeesmärkide täitmisel ja sillutatakse teed 2030. aasta järgsete liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide kehtestamisele selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel
   1 asendatakse
  järgmisega:

Artikkel

järgmisega:

„Käesolevas määruses sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide vähima nõutava panuse kohustus, et saavutada liidu eesmärk vähendada selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega. See aitab täita liidu pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks sihiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Sellega aidatakse täita määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärgid. Käesolevas määruses sätestatakse ühtlasi reeglid aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramiseks ja liikmesriikide edusammude hindamiseks miinimumeesmärkide täitmisel ja sillutatakse teed 2030. aasta järgsete liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide kehtestamisele selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites.“

„Käesolevas määruses sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide vähima nõutava panuse kohustus, et saavutada liidu eesmärk vähendada selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega. See aitab täita liidu pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks sihiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Sellega aidatakse täita määruse (EL) 2021/1119 ja Pariisi kokkuleppe eesmärgid. Käesolevas määruses sätestatakse ühtlasi reeglid aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramiseks ja liikmesriikide edusammude hindamiseks miinimumeesmärkide täitmisel ja sillutatakse teed 2030. aasta järgsete liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide kehtestamisele selle määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites.“

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:





  „1a.
     
  Käesoleva määruse tähenduses saab heitevabaks lugeda üksnes selliseid biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomassikütuseid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001

   (1a)

  kehtestatud kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele. Kui toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste, samuti transpordis kasutatavate biomassikütuste osakaal on suurem kui direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 26 kehtestatud lubatud maksimaalne osakaal, ei loeta neid käesoleva määruse tähenduses heitevabaks. Vajaduse korral esitab komisjon 2024. aasta jaanuariks Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, et muuta määruses (EL) 2018/1999 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramise ja aruandlusnõudeid käsitlevaid reegleid vastavalt käesolevale artiklile.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Käesoleva määruse tähenduses saab heitevabaks lugeda üksnes selliseid biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomassikütuseid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001

   (1a)

  kehtestatud kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele. Kui toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste, samuti transpordis kasutatavate biomassikütuste osakaal on suurem kui direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 26 kehtestatud lubatud maksimaalne osakaal, ei loeta neid käesoleva määruse tähenduses heitevabaks. Vajaduse korral esitab komisjon 2024. aasta jaanuariks Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, et muuta määruses (EL) 2018/1999 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramise ja aruandlusnõudeid käsitlevaid reegleid vastavalt käesolevale artiklile.“

Muudatusettepanekud 27 ja 57cp ning 75

Muudatusettepanekud 27 ja 57cp ning 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 4 – lõiked 2 ja 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3)

Artikli 4 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

| 3) | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud paindlikkusmeetmeid ja artikli 10 lõike 2 kohast kohandamist ning võimalikke otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 kohaldamisest tulenevaid mahaarvamisi, tagab iga liikmesriik, et tema kasvuhoonegaaside heide:

„2.   Võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud paindlikkusmeetmeid ja artikli 10 lõike 2 kohast kohandamist ning võimalikke otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 kohaldamisest tulenevaid mahaarvamisi, tagab iga liikmesriik, et tema kasvuhoonegaaside heide:

| a) | ei ületa 2021. ja 2022. aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on 2016., 2017. ja 2018. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 1 kehtestatud piirmäär. Liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust; |
| --- | --- |

a)

ei ületa 2021. ja 2022. aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on 2016., 2017. ja 2018. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 1 kehtestatud piirmäär. Liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust;

| a) | ei ületa 2021. ja 2022. aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on 2016., 2017. ja 2018. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 1 kehtestatud piirmäär. Liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust; |
| --- | --- |

a)

ei ületa 2021. ja 2022. aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on 2016., 2017. ja 2018. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 1 kehtestatud piirmäär. Liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust;

| b) | ei ületa 2023.
  , 2024
  .
  ja 2025.
   aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor,
  mille alguspunktiks on sellele liikmesriigile 2022
  . 
  aastaks eraldatud heitkogus,
  mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär; |
| --- | --- |

b)

ei ületa 2023.
  , 2024
  .
  ja 2025.
   aastal piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor,
  mille alguspunktiks on sellele liikmesriigile 2022
  . 
  aastaks eraldatud heitkogus,
  mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär;

, 2024

ja 2025.

mille alguspunktiks on sellele liikmesriigile 2022

aastaks eraldatud heitkogus,

| b) | ei ületa aastatel 2023
  –2030
  piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor,
  mis põhineb 2016., 2017. ja 2018
  . 
  aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmisel ja
  mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär
  . Liikmesriigi lineaarse trajektoori lähtepunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku aastate 2019 ja 2020 vahele jäävast ajavahemikust või 2020. aastal, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust; |
| --- | --- |

b)

ei ületa aastatel 2023
  –2030
  piirmäära, mille aluseks on lineaarne trajektoor,
  mis põhineb 2016., 2017. ja 2018
  . 
  aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmisel ja
  mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär
  . Liikmesriigi lineaarse trajektoori lähtepunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku aastate 2019 ja 2020 vahele jäävast ajavahemikust või 2020. aastal, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust;

–2030

mis põhineb 2016., 2017. ja 2018

aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmisel ja

. Liikmesriigi lineaarse trajektoori lähtepunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku aastate 2019 ja 2020 vahele jäävast ajavahemikust või 2020. aastal, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud heitkogust;

| c) | ei ületa aastatel 2026–2030 piirmäära, mille aluseks on 2024. aastast algav lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohaselt esitatud 2021., 2022. ja 2023. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär. |
| --- | --- |

c)

c)

ei ületa aastatel 2026–2030 piirmäära, mille aluseks on 2024. aastast algav lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohaselt esitatud 2021., 2022. ja 2023. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär.

ei ületa aastatel 2026–2030 piirmäära, mille aluseks on 2024. aastast algav lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohaselt esitatud 2021., 2022. ja 2023. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine ning lõpp-punktiks on 2030. aastaks sellele liikmesriigile käesoleva määruse I lisa veerus 2 kehtestatud piirmäär.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse igale liikmesriigile aastateks 2021–2030 vastavalt lõikes 2 sätestatud lineaarsetele trajektooridele eraldatud heitkogused CO2-ekvivalenttonnides.

3.   Komisjon võtab
  pärast põhjalikke konsultatsioone liikmesriikidega
  vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse igale liikmesriigile aastateks 2021–2030 vastavalt lõikes 2 sätestatud lineaarsetele trajektooridele eraldatud heitkogused CO2-ekvivalenttonnides.

2021. ja 2022. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon liikmesriikide poolt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 alusel 2005. aasta ja 2016.–2018. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest ning esitab iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtuse, mida kasutatakse nendeks aastateks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramiseks.

2021. ja 2022. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon liikmesriikide poolt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 alusel 2005. aasta ja 2016.–2018. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest ning esitab iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtuse, mida kasutatakse nendeks aastateks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramiseks.

2023., 2024. ja 2025. aastaks
  eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtusest ning teises lõigus osutatud 2016., 2017. ja 2018. aasta riiklike inventuuriandmete läbivaadatud väärtustest.

2023., 2024. ja 2025. aastaks

Aastateks 2023–2030
  eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtusest ning teises lõigus osutatud 2016., 2017. ja 2018. aasta riiklike inventuuriandmete läbivaadatud väärtustest.“

Aastateks 2023–2030

2026.–2030. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtusest ning liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 alusel 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest.“

2026.–2030. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite väärtusest ning liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 alusel 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest.“

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:




  „5a.
     
  Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks võetavate meetmete rakendamisel peetakse silmas ausat ja õiglast üleminekut kõigi jaoks. Komisjon võtab vastu ühised suunised, et määrata kindlaks liikmesriike toetavad meetodid kõigi jaoks ausa ja õiglase ülemineku elluviimisel.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„5a.
     
  Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks võetavate meetmete rakendamisel peetakse silmas ausat ja õiglast üleminekut kõigi jaoks. Komisjon võtab vastu ühised suunised, et määrata kindlaks liikmesriike toetavad meetodid kõigi jaoks ausa ja õiglase ülemineku elluviimisel.“

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

„Artikkel 4a

Muu kui CO2 heite minimaalne osakaal kasvuhoonegaaside heite vähendamisel 2030. aastaks

Muu kui CO2

1.
     
  Vajaduse korral esitab komisjon 2023. aasta juuliks Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse üks või mitu kogu liitu hõlmavat eesmärki käesoleva määruse artikli 2 lõikega 1 hõlmatud muu kui CO2 heite vähendamiseks 2030. aastaks. Eesmärk või eesmärgid viiakse kooskõlla käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärgi ja määruse (EL) 2021/1119 artiklis 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajaliku hinnangulise heite vähendamisega ning need esitatakse pärast tihedat konsulteerimist kliimamuutusi käsitleva teadusnõukoguga.

2.
     
  Komisjon esitab 31. juuliks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse kogu liitu hõlmavat muu kui CO2 heite vähendamist, mida kavandatakse ja viiakse ellu asjakohaste liidu ja riiklike õigusaktide ja poliitiliste meetmete, sealhulgas määruse (EL) 2018/1999 kohaste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115

   (1a)

  kohaste ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade alusel. Kui komisjon esitab lõike 1 kohaselt seadusandliku ettepaneku ja leiab, et muu kui CO2 heite vähendamisel ei saavutata eeldatavasti kõnealuses lõikes osutatud eesmärki või eesmärke, esitab komisjon soovitused täiendavate leevendusmeetmete võtmiseks ja liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid.

3.
     
  Kui komisjon jõuab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aruandes või määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohases iga-aastases hinnangus järeldusele, et liit ei tee piisavaid edusamme muu kui CO2 heite minimaalse osakaalu saavutamiseks vastavalt käesoleva määruse artiklile 1, esitab komisjon vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlikud ettepanekud, mis võivad sisaldada valdkondlikke eesmärke või sektoripõhiseid meetmeid või mõlemat.“

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõiked 1 ja 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c) | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c)

3c)

Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

1.   Aastatel 2021–
  2025
  võib liikmesriik laenata heitkoguseid kuni
  10
   % ulatuses talle järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest.

„1.   Aastatel 2021–
  2029
  võib liikmesriik laenata heitkoguseid kuni
  5
   % ulatuses talle järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest.“

2.
     
  Aastatel 2026–2029 võib liikmesriik heitkoguseid laenata kuni 5 % ulatuses talle järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d) | artikli 5 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d)

3d)

artikli 5 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2030 ning |
| --- | --- |

a)

kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2030 ning

2030 ning

| „a) | kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi
  kuni 5 % ulatuses talle aastakse eraldatud heitkogustest
  üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2025 ning“ |
| --- | --- |

„a)

kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi
  kuni 5 % ulatuses talle aastakse eraldatud heitkogustest
  üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2025 ning“

kuni 5 % ulatuses talle aastakse eraldatud heitkogustest

2025 ning“

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 e (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3e) | artikli 5 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3e)

3e)

artikli 5 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

| b) | kanda 2022.–
  2029. aasta
  puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni
  30
   % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2030
  . |
| --- | --- |

b)

kanda 2022.–
  2029. aasta
  puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni
  30
   % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2030
  .

2029. aasta

30

2030

| „b) | kanda
  aastate
  2022–
  2024
  puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni
  10
   % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2025
  .“ |
| --- | --- |

„b)

kanda
  aastate
  2022–
  2024
  puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni
  10
   % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani
  2025
  .“

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 f (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 f (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3f) | artikli 5 lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:









  „ba) | kanda aastate 2026–2029 puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 10 % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3f)

3f)

artikli 5 lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:

„ba)

„ba)

kanda aastate 2026–2029 puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 10 % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030.“

kanda aastate 2026–2029 puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 10 % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030.“

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 g (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 g (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3g) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3g)

3g)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Liikmesriik võib teatavaks aastaks eraldatud heitkogusest loovutada teistele liikmesriikidele kuni 5 % aastate 2021–2025 puhul
  ja kuni 10 % aastate 2026–2030 puhul
  . Vastuvõttev liikmesriik võib seda kogust kasutada artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomasel aastal või sellele järgnevatel aastatel kuni aastani
  2030
  .

„4.   Liikmesriik võib teatavaks aastaks eraldatud heitkogusest loovutada teistele liikmesriikidele kuni 5 % aastate 2021–2025 puhul. Vastuvõttev liikmesriik võib seda kogust kasutada artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomasel aastal või sellele järgnevatel aastatel kuni aastani
  2025
  .

Liikmesriik võib teatavaks aastaks eraldatud heitkogusest loovutada teistele liikmesriikidele kuni 5 % aastate 2026–2030 puhul. Vastuvõttev liikmesriik võib seda kogust kasutada artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomasel aastal või sellele järgnevatel aastatel kuni aastani 2030.

Liikmesriik võib teatavaks aastaks eraldatud heitkogusest loovutada teistele liikmesriikidele kuni 5 % aastate 2026–2030 puhul. Vastuvõttev liikmesriik võib seda kogust kasutada artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomasel aastal või sellele järgnevatel aastatel kuni aastani 2030.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest ja siirdehinnast CO2 ekvivalenttonni kohta.“

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest ja siirdehinnast CO2

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 h (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 h (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 5 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3h) | Artikli 5 lõige 6 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3h)

3h)

Artikli 5 lõige 6 asendatakse järgmisega:

Liikmesriigid
  võivad kasutada
  tulu, mis on tekkinud aastaks eraldatud heitkoguste loovutamisest vastavalt lõigetele 4 ja 5, kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus ja kolmandates riikides. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest.

võivad kasutada

„Liikmesriigid
  kasutavad
  tulu, mis on tekkinud aastaks eraldatud heitkoguste loovutamisest vastavalt lõigetele 4 ja 5, kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus ja kolmandates riikides. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest
  ja teevad selle teabe kergesti kättesaadaval kujul avalikuks. Liikmesriik, kes loovutab aastaks eraldatud heitkoguseid teisele liikmesriigile, teatab sellisest loovutamisest avalikult ning avalikustab heitkoguste loovutamise eest saadud tasu.“

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 i (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 i (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 6 – lõige 3 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3i) | Artikli 6 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3i)

3i)

Artikli 6 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

Käesoleva määruse II lisas loetletud liikmesriigid võivad otsustada, et vähendavad teatatud protsendimäärasid üks kord 2024. aastal ja üks kord 2027. aastal. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni sellest vastavalt hiljemalt 31. detsembril 2024 või 31. detsembril 2027.

„Käesoleva määruse II lisas loetletud liikmesriigid võivad otsustada, et
  vaatavad oma teatamisotsuse hiljemalt 2023. aastaks läbi ja
  vähendavad teatatud protsendimäärasid üks kord 2024. aastal ja üks kord 2027. aastal. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni sellest vastavalt hiljemalt 31. detsembril
  2023


  ,


  31. detsembril
  2024 või 31. detsembril 2027.“

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 8

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

Artikkel 8

Artikkel 8

Parandusmeetmed

Parandusmeetmed

1.   Kui komisjon leiab määruse (EL) nr
  525
  /
  2013
  artikli
  21
  kohaselt tehtud iga-aastasel hindamisel ja võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 osutatud paindlikkusmeetmete kavandatavat kasutust, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme käesoleva määruse artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel, peab kõnealune liikmesriik esitama komisjonile kolme kuu jooksul parandusmeetmete kava, mis sisaldab järgmist:

„1.   Kui komisjon leiab määruse (EL)
  2018
  /
  1999
  artikli
  29
  kohaselt tehtud iga-aastasel hindamisel ja võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 osutatud paindlikkusmeetmete kavandatavat kasutust, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme käesoleva määruse artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel, peab kõnealune liikmesriik esitama komisjonile kolme kuu jooksul parandusmeetmete kava, mis sisaldab järgmist:

| -a) | üksikasjalik selgitus selle kohta, miks liikmesriik ei ole teinud piisavalt, et täita käesoleva määruse artiklist 4 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

-a)

-a)

üksikasjalik selgitus selle kohta, miks liikmesriik ei ole teinud piisavalt, et täita käesoleva määruse artiklist 4 tulenevaid kohustusi;

| -ab) | liidu rahaliste vahendite kogusumma, mille liikmesriik on saanud kulutusteks ja investeeringuteks seoses kliima ja rohepöördega, ja selgitus, kuidas nende vahendite kasutamine on aidanud täita käesoleva määruse artiklist 4 tulenevaid kohustusi ning kuidas kavatseb liikmesriik neid vahendeid kasutada, et nimetatud kohustusi täita; |
| --- | --- |

-ab)

-ab)

liidu rahaliste vahendite kogusumma, mille liikmesriik on saanud kulutusteks ja investeeringuteks seoses kliima ja rohepöördega, ja selgitus, kuidas nende vahendite kasutamine on aidanud täita käesoleva määruse artiklist 4 tulenevaid kohustusi ning kuidas kavatseb liikmesriik neid vahendeid kasutada, et nimetatud kohustusi täita;

| a) | täiendavad meetmed, mida liikmesriik rakendab selleks, et täita käesoleva määruse artikli 4 kohaseid konkreetseid kohustusi nii siseriiklike poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

täiendavad meetmed, mida liikmesriik rakendab selleks, et täita käesoleva määruse artikli 4 kohaseid konkreetseid kohustusi nii siseriiklike poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu;

| a) | täiendavad meetmed, mida liikmesriik rakendab selleks, et täita käesoleva määruse artikli 4 kohaseid konkreetseid kohustusi nii siseriiklike poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

täiendavad meetmed, mida liikmesriik rakendab selleks, et täita käesoleva määruse artikli 4 kohaseid konkreetseid kohustusi nii siseriiklike poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu;

| b) | kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme. |
| --- | --- |

b)

kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme.

| b) | kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme
  ; kui liikmesriik on asutanud kliimaalase nõuandekogu, küsib ta sellelt nõu, et määrata kindlaks vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme
  ; kui liikmesriik on asutanud kliimaalase nõuandekogu, küsib ta sellelt nõu, et määrata kindlaks vajalikud meetmed;

; kui liikmesriik on asutanud kliimaalase nõuandekogu, küsib ta sellelt nõu, et määrata kindlaks vajalikud meetmed;

| ba) | aruanne kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendava vähendamise koguste kohta, mida liikmesriik nende poliitikasuundumuste põhjal prognoosib, ning meetod, mida kasutatakse heite koguste täiendava vähendamise hindamiseks; |
| --- | --- |

ba)

ba)

aruanne kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendava vähendamise koguste kohta, mida liikmesriik nende poliitikasuundumuste põhjal prognoosib, ning meetod, mida kasutatakse heite koguste täiendava vähendamise hindamiseks;

aruanne kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendava vähendamise koguste kohta, mida liikmesriik nende poliitikasuundumuste põhjal prognoosib, ning meetod, mida kasutatakse heite koguste täiendava vähendamise hindamiseks;

| bb) | kuidas parandusmeetmete kava abil tõhustatakse määruse (EL) 2018/1999 kohaselt vastu võetud liikmesriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava. |
| --- | --- |

bb)

bb)

kuidas parandusmeetmete kava abil tõhustatakse määruse (EL) 2018/1999 kohaselt vastu võetud liikmesriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava.

kuidas parandusmeetmete kava abil tõhustatakse määruse (EL) 2018/1999 kohaselt vastu võetud liikmesriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava.

1a.
     
  Kui liikmesriik ületab kahel või enamal järjestikusel aastal oma aastaks eraldatud heitkogused, vaatab ta läbi oma riikliku energia- ja kliimakava ja riikliku pikaajalise strateegia vastavalt määrusele (EL) 2018/1999. Liikmesriik viib läbivaatamise lõpule kuue kuu jooksul. Komisjon võib anda soovitusi, milles määratakse kindlaks, kuidas liikmesriigi riiklik energia- ja kliimakava või riiklik pikaajaline strateegia või mõlemad tuleks läbi vaadata. Liikmesriik edastab komisjonile läbivaadatud kava koos selgitusega, milles kirjeldatakse, kuidas kavandatud muudatuste abil saavutatakse vastavus riigile aastaks eraldatud heitkogustega ja kuidas vajaduse korral reageeritakse komisjoni soovitustele. Kui riiklikku energia- ja kliimakava või riiklikku pikaajalist strateegiat olulisel määral ei muudeta, avaldab liikmesriik selgituse koos oma otsuse põhjendusega.

2.   Euroopa Keskkonnaamet
  abistab
  komisjoni kõigi selliste parandusmeetmete hindamisel vastavalt iga-aastasele tööprogrammile.

2.   Euroopa Keskkonnaamet
  ja määruse (EL) 2021/1119 artikli 3 alusel loodud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu abistavad
  komisjoni kõigi selliste parandusmeetmete hindamisel vastavalt iga-aastasele tööprogrammile.

3.   Komisjon
  võib esitada
  arvamuse parandusmeetmete kavade teostatavuse kohta, mis on esitatud vastavalt lõikele 1, ja peab sellisel juhul tegema seda nelja kuu jooksul alates nende kavade kättesaamisest. Asjaomane liikmesriik võtab komisjoni arvamust võimalikult suurel määral arvesse ja
  võib
  oma parandusmeetmete kava
  vastavalt muuta
  .

3.   Komisjon
  esitab
  arvamuse parandusmeetmete kavade teostatavuse kohta, mis on esitatud vastavalt lõikele 1, ja peab sellisel juhul tegema seda nelja kuu jooksul alates nende kavade kättesaamisest. Asjaomane liikmesriik võtab komisjoni arvamust võimalikult suurel määral arvesse ja
  muudab
  oma parandusmeetmete kava
  . Kui liikmesriik ei võta soovitust või selle olulist osa arvesse, esitab ta komisjonile sellekohase põhjenduse
  .

3a.
     
  Parandusmeetmete kavad ja komisjoni arvamused ning liikmesriikidelt saadud vastused ja põhjendused, millele on osutatud lõigetes 1, 1a ja 3, on üldsusele kättesaadavad.

3b.
     
  Uuendades oma lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14, viitavad liikmesriigid oma parandusmeetmete kavale vatsavalt lõigetele 1 ja 1a ning vajaduse korral käesoleva artikli alusel esitatud komisjoni arvamustele.“

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025 kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2-ekvivalenttonnides.“ | „2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025
  või ajavahemikul 2026–2030
  kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2 ekvivalenttonnides.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025 kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2-ekvivalenttonnides.“

„2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025
  või ajavahemikul 2026–2030
  kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2 ekvivalenttonnides.“

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 11a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7)

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

välja jäetud

välja jäetud

„Artikkel 11a

„Artikkel 11a

Lisareserv

Lisareserv

1.
     
  Kui liit on 2030. aastaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119

   (**)

  artikliga 3 vähendanud kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja võttes arvesse netosidumise maksimaalset panust, luuakse liidu registris lisareserv.

2.
     
  Liikmesriigid, kes otsustavad lisareservi mitte panustada ega seda kasutada, teatavad oma otsusest komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

3.
     
  Lisareserv koosneb osalevates liikmesriikides ajavahemikul 2026–2030 tekkinud netosidumise kogustest, mis ületavad nende määruse (EL) 2018/841 kohaseid eesmärke ja millest on maha arvatud järgmine:

| a) | määruse (EL) 2018/841 artiklite 11–13b alusel kasutatud paindlikkusmeetmed; |
| --- | --- |

a)

a)

määruse (EL) 2018/841 artiklite 11–13b alusel kasutatud paindlikkusmeetmed;

määruse (EL) 2018/841 artiklite 11–13b alusel kasutatud paindlikkusmeetmed;

| b) | kogused, mida on nõuete täitmiseks arvesse võetud käesoleva määruse artikli 7 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

b)

kogused, mida on nõuete täitmiseks arvesse võetud käesoleva määruse artikli 7 kohaselt.

kogused, mida on nõuete täitmiseks arvesse võetud käesoleva määruse artikli 7 kohaselt.

4.
     
  Kui lõike 1 kohaselt luuakse lisareserv, võib osalev liikmesriik seda kasutada, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab talle 2026.–2030. aastaks eraldatud heitkoguseid; |
| --- | --- |

a)

a)

liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab talle 2026.–2030. aastaks eraldatud heitkoguseid;

liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab talle 2026.–2030. aastaks eraldatud heitkoguseid;

| b) | liikmesriik on kasutanud ära artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohased paindlikkusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

b)

liikmesriik on kasutanud ära artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohased paindlikkusmeetmed;

liikmesriik on kasutanud ära artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohased paindlikkusmeetmed;

| c) | liikmesriik on maksimaalselt kasutanud netosidumist vastavalt artiklile 7, isegi kui kõnealune kogus ei küündi III lisas sätestatud tasemeni; ning |
| --- | --- |

c)

c)

liikmesriik on maksimaalselt kasutanud netosidumist vastavalt artiklile 7, isegi kui kõnealune kogus ei küündi III lisas sätestatud tasemeni; ning

liikmesriik on maksimaalselt kasutanud netosidumist vastavalt artiklile 7, isegi kui kõnealune kogus ei küündi III lisas sätestatud tasemeni; ning

| d) | liikmesriik ei ole teinud artikli 5 kohaseid netoloovutusi teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

d)

d)

liikmesriik ei ole teinud artikli 5 kohaseid netoloovutusi teistele liikmesriikidele.

liikmesriik ei ole teinud artikli 5 kohaseid netoloovutusi teistele liikmesriikidele.

5.
     
  Liikmesriik, kes vastab lõikes 4 sätestatud tingimustele, saab lisareservist maksimaalselt tema puudujäägi ulatuses täiendava koguse, mida kasutatakse artikli 9 nõuete täitmiseks.

Kui kõikide käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud tingimustele vastavate liikmesriikide saadav ühine kogus ületab käesoleva artikli lõike 3 kohaselt lisareservi eraldatud kogust, vähendatakse iga nimetatud liikmesriigi saadavat kogust proportsionaalselt.“

Kui kõikide käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud tingimustele vastavate liikmesriikide saadav ühine kogus ületab käesoleva artikli lõike 3 kohaselt lisareservi eraldatud kogust, vähendatakse iga nimetatud liikmesriigi saadavat kogust proportsionaalselt.“

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

Artikli 1 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 15

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a)

7a)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

Artikkel 15

Artikkel 15

Läbivaatamine

Läbivaatamine

1.   Käesolevat määrust vaadatakse regulaarselt läbi, võttes muu hulgas arvesse riikides kujunenud olukorda, viisi, kuidas kõik majandussektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, ning rahvusvahelisi arenguid ja jõupingutusi, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.

„1.   Käesolevat määrust vaadatakse regulaarselt läbi, võttes muu hulgas arvesse riikides kujunenud olukorda, viisi, kuidas kõik majandussektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, ning rahvusvahelisi arenguid ja jõupingutusi, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe
  ja määruse (EL) 2021/1119
  pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.

2.   Komisjon esitab kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artiklis 14 kokku lepitud ülemaailmse ülevaate koostamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas aastaks eraldatud heitkoguste pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu kohta, käesoleva määruse panuse kohta
  2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise üldeesmärgi täitmisel ja
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses vajadusega täiendavate liidu poliitikate ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist liidu ja selle liikmesriikide poolt, sealhulgas 2030. aasta järgset raamistikku, ning võib vajaduse korral teha ettepanekuid.

2.   Komisjon esitab kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artiklis 14 kokku lepitud ülemaailmse ülevaate koostamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas aastaks eraldatud heitkoguste pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu kohta, käesoleva määruse panuse kohta
  kliimaneutraalsuse eesmärgi ja liidu kliima-alaste vahe-eesmärkide saavutamisel vastavalt määruse (EL) 2021/1119 artiklitele 2 ja 4 ning
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses vajadusega täiendavate liidu poliitikate ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist liidu ja selle liikmesriikide poolt, sealhulgas 2030. aasta järgset raamistikku, ning võib vajaduse korral teha ettepanekuid.

Aruannetes võetakse arvesse määruse (EL)
  nr 525
  /
  2013
  artikli
  4
  kohaselt koostatud strateegiaid, et aidata kaasa liidu pikaajalise strateegia väljatöötamisele.

nr 525

2013

4

Aruannetes võetakse arvesse määruse (EL) 
  2018
  /
  1999
  artikli
  15
  kohaselt koostatud strateegiaid, et aidata kaasa liidu pikaajalise strateegia väljatöötamisele.“

2018

1999

15

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 b (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7b) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7b)

7b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

„Artikkel 15a

Liidu ja liikmesriikide kliimaneutraalsuse eesmärgiga vastavusse viimine

Liidu ja liikmesriikide kliimaneutraalsuse eesmärgiga vastavusse viimine

1.
     
  Võttes vastu seadusandliku akti, milles määratakse kindlaks liidu 2040. aasta kliimaeesmärk vastavalt määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõikele 3, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles tuuakse esile:

| a) | kas käesoleva määruse I lisa kohased riiklikud eesmärgid on piisavad, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kulutõhusal ja õiglasel viisil kliimaneutraalsuse eesmärk, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119; |
| --- | --- |

a)

a)

kas käesoleva määruse I lisa kohased riiklikud eesmärgid on piisavad, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kulutõhusal ja õiglasel viisil kliimaneutraalsuse eesmärk, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119;

kas käesoleva määruse I lisa kohased riiklikud eesmärgid on piisavad, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kulutõhusal ja õiglasel viisil kliimaneutraalsuse eesmärk, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119;

| b) | kuidas iga liikmesriik peaks vähendama käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heidet, mis on kooskõlas liikmesriigi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega hiljemalt 2050. aastaks. |
| --- | --- |

b)

b)

kuidas iga liikmesriik peaks vähendama käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heidet, mis on kooskõlas liikmesriigi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega hiljemalt 2050. aastaks.

kuidas iga liikmesriik peaks vähendama käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heidet, mis on kooskõlas liikmesriigi kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega hiljemalt 2050. aastaks.

2.
     
  Kuue kuu jooksul alates lõikes 1 osutatud aruande avaldamisest esitab komisjon ettepanekud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. Ettepanekutega tagatakse, et heitkoguste vähendamiseks tehtavad pingutused jaguneksid liidus kulutõhusalt ja õiglaselt, arvestades lõike 1 punktis b osutatud heitkoguste vähendamise viisi.“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 c (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 15b (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7c) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7c)

7c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15b

„Artikkel 15b

Õiguskaitse kättesaadavus

Õiguskaitse kättesaadavus

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas nende riikliku õigussüsteemiga on nendel üldsuse esindajatel, kes vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele, sealhulgas füüsilistel või juriidilistel isikutel või nende ühendustel, organisatsioonidel või rühmadel, õigus pöörduda kohtusse või muu seaduslikult loodud sõltumatu ja erapooletu organi poole, et vaidlustada selliste otsuste, tegevuse või tegevusetuse sisuline või protseduuriline õiguspärasus:

| a) | mis ei ole vastavuses käesoleva määruse artiklites 4–8 sätestatud juriidiliste kohustustega; või |
| --- | --- |

a)

a)

mis ei ole vastavuses käesoleva määruse artiklites 4–8 sätestatud juriidiliste kohustustega; või

mis ei ole vastavuses käesoleva määruse artiklites 4–8 sätestatud juriidiliste kohustustega; või

| b) | mille suhtes kehtib määruse (EL) 2018/1999 artikkel 10. |
| --- | --- |

b)

b)

mille suhtes kehtib määruse (EL) 2018/1999 artikkel 10.

mille suhtes kehtib määruse (EL) 2018/1999 artikkel 10.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab tegevus või tegevusetus, mis ei ole vastavuses artiklitest 4 või 8 tulenevate juriidiliste kohustustega, tegevust või tegevusetust, mis on seotud nende kohustuste täitmiseks vastu võetud poliitika või meetmega, kui see poliitika või meede ei aita piisaval määral neid kohustusi järgida.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab tegevus või tegevusetus, mis ei ole vastavuses artiklitest 4 või 8 tulenevate juriidiliste kohustustega, tegevust või tegevusetust, mis on seotud nende kohustuste täitmiseks vastu võetud poliitika või meetmega, kui see poliitika või meede ei aita piisaval määral neid kohustusi järgida.

2.
     
  Kõnealused üldsuse esindajad täidavad lõikes 1 osutatud tingimusi, kui:

| a) | neil on piisav huvi või |
| --- | --- |

a)

a)

neil on piisav huvi või

neil on piisav huvi või

| b) | nad väidavad, et nende õigusi jätkuvalt rikutakse, juhul kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena. |
| --- | --- |

b)

b)

nad väidavad, et nende õigusi jätkuvalt rikutakse, juhul kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena.

nad väidavad, et nende õigusi jätkuvalt rikutakse, juhul kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena.

Liikmesriigid määravad kindlaks, mida piisava huvi all mõistetakse, et anda üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele ja tagada Århusi konventsiooni järgimine. Sel eesmärgil käsitatakse selle lõike kohaldamisel piisavana keskkonnakaitset edendavate, riigi õigusest tulenevatele nõuetele vastavate valitsusväliste organisatsioonide huvi.

Liikmesriigid määravad kindlaks, mida piisava huvi all mõistetakse, et anda üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele ja tagada Århusi konventsiooni järgimine. Sel eesmärgil käsitatakse selle lõike kohaldamisel piisavana keskkonnakaitset edendavate, riigi õigusest tulenevatele nõuetele vastavate valitsusväliste organisatsioonide huvi.

3.
     
  Lõiked 1 ja 2 ei välista eelneva läbivaatamise menetluse võimalust haldusasutuses ega mõjuta nõuet ammendada halduskorras läbivaatamise menetlused enne asja kohtusse läbivaatamisele saatmist, kui siseriiklikes õigusaktides on selline nõue. Iga selline menetlus on erapooletu, õiglane, õigeaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et praktiline teave halduslikus või kohtulikus korras läbivaatamise menetluste kasutamise kohta tehakse üldsusele kergesti kättesaadavaks.“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 d (uus)

Määrus (EL) 2018/842

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7d) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7d)

7d)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 16a

Teaduslikud nõuanded ESR/CARE-sektorite kohta

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 artikli 3 lõikes 2 sätestatud volitustega palutakse kliimamuutusi käsitleval Euroopa teadusnõukogul (ESABCC) esitada omal algatusel teaduslikke nõuandeid ja koostada aruandeid käesoleva määruse trajektoori, iga-aastaste heitkoguste tasemete ja paindlikkuse ning nende vastavuse kohta kliimaeesmärkidega, eelkõige selleks, et koguda teavet käesoleva määruse hilisemaks läbivaatamiseks. Komisjon võtab nõuetekohaselt ESABCC nõuandeid arvesse või põhjendab nendega mittenõustumist avalikult.“

---

(*)  Märge „cp“ vastuvõetud muudatusettepaneku päises tähistab kõnealuse muudatusettepaneku vastavat osa.

*

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0163/2022)

1

(31)  Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019)0640, 11. detsember 2019.

31

(31)  Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019)0640, 11. detsember 2019.

31

(31a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

31a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

32

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

32

(33)  Kliimamuutusi käsitlev Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

33

(33)  Kliimamuutusi käsitlev Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

34

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

34

(1a)  

  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

1a

ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

(**)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

**

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/232 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/232

---

P9_TA(2022)0233

Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus***I

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (*1) ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/841 kohaldamisala osas, lihtsustades täitmiseeskirju, kehtestades liikmesriikidele 2030. aastaks eesmärgid ja võttes kohustuse saavutada ühiselt 2035. aastaks maakasutus-, metsandus- ja põllumajandussektoris kliimaneutraalsus, ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/24)

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Volitus 4 a (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | – | võttes arvesse subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja solidaarsuse põhimõtet, |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

–

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: | Ettepanek: |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, |
| millega muudetakse määrust (EL) 2018/841
  kohaldamisala osas
  , lihtsustades täitmiseeskirju, kehtestades liikmesriikidele
  2030. aastaks eesmärgid ja võttes kohustuse saavutada ühiselt 2035. aastaks maakasutus-, metsandus- ja põllumajandussektoris kliimaneutraalsus
  , ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas | millega muudetakse määrust (EL) 2018/841, lihtsustades
  aruandlus- ja
  täitmiseeskirju
  ja
  kehtestades liikmesriikidele
  aastateks 2026–2030 eesmärgid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse valdkonnas
  , ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas |
| (EMPs kohaldatav tekst) | (EMPs kohaldatav tekst) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) 2018/841
  kohaldamisala osas
  , lihtsustades täitmiseeskirju, kehtestades liikmesriikidele
  2030. aastaks eesmärgid ja võttes kohustuse saavutada ühiselt 2035. aastaks maakasutus-, metsandus- ja põllumajandussektoris kliimaneutraalsus
  , ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas

millega muudetakse määrust (EL) 2018/841, lihtsustades
  aruandlus- ja
  täitmiseeskirju
  ja
  kehtestades liikmesriikidele
  aastateks 2026–2030 eesmärgid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse valdkonnas
  , ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (36) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (36) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.

| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (36) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kõrvaldada püüdluste puudujääk, kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) järeldustega. Seda tuleks teha õiglaselt ja austades ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet


  riigiti erineva olukorra valguses Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määruse läbivaatamine on ainulaadne võimalus aidata tõhustada liidu kliimameetmeid enne Egiptuses toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP27). |
| --- | --- |

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) (36) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega tunnistasid Pariisi kokkuleppe osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 1,5  oC-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutustega seotud ohtusid ja mõjusid, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aasta eesmärke, et kõrvaldada püüdluste puudujääk, kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) järeldustega. Seda tuleks teha õiglaselt ja austades ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ja vastava suutlikkuse põhimõtet


  riigiti erineva olukorra valguses Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määruse läbivaatamine on ainulaadne võimalus aidata tõhustada liidu kliimameetmeid enne Egiptuses toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärku (COP27).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Liidu meetmed ja poliitika on seni olnud ebapiisavad, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja saavutada 2020. aasta Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid. Aruandes „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks“ märgib Euroopa Keskkonnaamet, et Euroopa kaotab jätkuvalt murettekitava kiirusega bioloogilist mitmekesisust ning paljusid kokkulepitud poliitilisi eesmärke ei saavutata. Elupaikade direktiivi alusel kaitstud liikide ja elupaikade hindamised näitavad valdavalt ebasoodsat kaitsestaatust: liikide puhul 60 % ja elupaikade puhul 77 %.

   (1a)

  . Teadusuuringute Ühiskeskuse 2021. aasta aruandest nähtub, et ainult 4,9  miljonit hektarit Euroopa põlismetsi ja iidseid metsi, mis on olulised bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja kliimamuutuste leevendamiseks, moodustavad ainult 3 % liidu kogu metsapindalast ja 1,2  % liidu maamassist

   (1b)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Liidu meetmed ja poliitika on seni olnud ebapiisavad, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja saavutada 2020. aasta Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid. Aruandes „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks“ märgib Euroopa Keskkonnaamet, et Euroopa kaotab jätkuvalt murettekitava kiirusega bioloogilist mitmekesisust ning paljusid kokkulepitud poliitilisi eesmärke ei saavutata. Elupaikade direktiivi alusel kaitstud liikide ja elupaikade hindamised näitavad valdavalt ebasoodsat kaitsestaatust: liikide puhul 60 % ja elupaikade puhul 77 %.

   (1a)

  . Teadusuuringute Ühiskeskuse 2021. aasta aruandest nähtub, et ainult 4,9  miljonit hektarit Euroopa põlismetsi ja iidseid metsi, mis on olulised bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja kliimamuutuste leevendamiseks, moodustavad ainult 3 % liidu kogu metsapindalast ja 1,2  % liidu maamassist

   (1b)

  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Kuigi puudega kaetud ala suureneb, on liidu metsade suutlikkus süsinikku alates 2015. aastast märkimisväärselt vähenenud ja see suundumus jätkub. Kuni 2015. aastani suutis liidu maasektor kõrvaldada ligikaudu 7 % ELi koguheitest (ligikaudu 300 miljonit tonni CO2 ekvivalenti)

   (1a)

  . Euroopa Keskkonnaameti (EEA) andmetel

   (1b)

  kõrvaldatakse 2030. aastaks samal maa-alal 40 % vähem CO2-ekvivalenti (2030. aastaks langus 185 miljoni tonnini)

   (1c)

  . Süsinikdioksiidi säilitamise hiljutine vähenemine on osaliselt tingitud saagikoristuse suurenemisest. Lisaks võivad kliimamuutused aastatel 2021–2030 häiringute tõttu vähendada Euroopa metsade CO2 sidumise potentsiaali igal aastal 180 miljoni tonni CO2 võrra ning seega vähendada eeldatavat metsade netosidumist rohkem kui 50 % võrra

   (1d)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Kuigi puudega kaetud ala suureneb, on liidu metsade suutlikkus süsinikku alates 2015. aastast märkimisväärselt vähenenud ja see suundumus jätkub. Kuni 2015. aastani suutis liidu maasektor kõrvaldada ligikaudu 7 % ELi koguheitest (ligikaudu 300 miljonit tonni CO2 ekvivalenti)

   (1a)

  . Euroopa Keskkonnaameti (EEA) andmetel

   (1b)

  kõrvaldatakse 2030. aastaks samal maa-alal 40 % vähem CO2-ekvivalenti (2030. aastaks langus 185 miljoni tonnini)

   (1c)

  . Süsinikdioksiidi säilitamise hiljutine vähenemine on osaliselt tingitud saagikoristuse suurenemisest. Lisaks võivad kliimamuutused aastatel 2021–2030 häiringute tõttu vähendada Euroopa metsade CO2 sidumise potentsiaali igal aastal 180 miljoni tonni CO2 võrra ning seega vähendada eeldatavat metsade netosidumist rohkem kui 50 % võrra

   (1d)

  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Komisjon esitas 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ uue strateegia, mis peab olema esimene samm liidu muutmisel keskkonnakestlikuks, süsinikuneutraalseks, mürgistest ainetest vabaks ja täieliku ringmajandusega ühiskonnaks, mis arvestab Maa võimalusi, hiljemalt 2050. aastaks. Euroopa roheleppe eesmärk on ka tugevdada ülemaailmseid jõupingutusi, et kohaldada lähenemisviisi „Üksainus tervis“, mis tunnistab inimeste tervise, loomade tervise ning terve ja vastupidava looduse vahelist seost, ning aidata kaasa Pariisi kokkuleppe, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Komisjon esitas 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ uue strateegia, mis peab olema esimene samm liidu muutmisel keskkonnakestlikuks, süsinikuneutraalseks, mürgistest ainetest vabaks ja täieliku ringmajandusega ühiskonnaks, mis arvestab Maa võimalusi, hiljemalt 2050. aastaks. Euroopa roheleppe eesmärk on ka tugevdada ülemaailmseid jõupingutusi, et kohaldada lähenemisviisi „Üksainus tervis“, mis tunnistab inimeste tervise, loomade tervise ning terve ja vastupidava looduse vahelist seost, ning aidata kaasa Pariisi kokkuleppe, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d. | Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli eriaruandes ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas märgitakse, et ookeanidel on oluline roll loodusliku ja inimtekkelise süsinikdioksiidi (CO2) ja soojuse neelamisel ja ümberjaotamisel ning ökosüsteemide toetamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1d.

Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli eriaruandes ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas märgitakse, et ookeanidel on oluline roll loodusliku ja inimtekkelise süsinikdioksiidi (CO2) ja soojuse neelamisel ja ümberjaotamisel ning ökosüsteemide toetamisel.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kliima ja keskkonnaga seotud probleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (28). Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus on üksnes kasvanud, võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga suurt mõju liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kliima ja keskkonnaga seotud probleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (28). Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus on üksnes kasvanud, võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga suurt mõju liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule.

| (2) | Terviklik lähenemisviis kliima ja keskkonnaga seotud probleemide lahendamisele ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine õiglasel ja kaasaval viisil, jätmata kedagi kõrvale, on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (28).
  Seepärast on vaja tagada, et käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks võetavates meetmetes võetakse arvesse põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ning minimaalseid kaitsemeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artiklite 17 ja 18 tähenduses, samuti Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid

   (28a)

  .
  Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus ning vajadus seda kestlikult rakendada on üksnes kasvanud, võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga suurt mõju liidu kodanike tervisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja heaolule. |
| --- | --- |

(2)

Terviklik lähenemisviis kliima ja keskkonnaga seotud probleemide lahendamisele ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine õiglasel ja kaasaval viisil, jätmata kedagi kõrvale, on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (28).
  Seepärast on vaja tagada, et käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks võetavates meetmetes võetakse arvesse põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ning minimaalseid kaitsemeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artiklite 17 ja 18 tähenduses, samuti Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid

   (28a)

  .
  Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus ning vajadus seda kestlikult rakendada on üksnes kasvanud, võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga suurt mõju liidu kodanike tervisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja heaolule.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Komisjoni 20. mai 2020. aasta teatis „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030“: Looduse tagasitoomine meie ellu suurendab liidu eesmärke seoses bioloogilise mitmekesisuse ja hästitoimivate ökosüsteemide kaitsmise ja taastamisega. Teaduslikud tõendid, aruanded ja soovitused zoonooside ja pandeemiate kohta, sealhulgas IPBESi seminari aruanne bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja pandeemiate kohta ning ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. juuli 2020. aasta aruanne „Järgmise pandeemia ennetamine. Zoonootilised haigused ja kuidas nakkusahelat katkestada“, on näidanud, kui oluline on peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja kohaldada poliitika kujundamisel terviklikult terviseühtsuse põhimõtet, mis kajastab asjaolu, et inimeste tervis, loomad ja keskkond on omavahel seotud ning et kogu ühiskonnas on vaja kiiresti ümberkujundavaid muutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Komisjoni 20. mai 2020. aasta teatis „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030“: Looduse tagasitoomine meie ellu suurendab liidu eesmärke seoses bioloogilise mitmekesisuse ja hästitoimivate ökosüsteemide kaitsmise ja taastamisega. Teaduslikud tõendid, aruanded ja soovitused zoonooside ja pandeemiate kohta, sealhulgas IPBESi seminari aruanne bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja pandeemiate kohta ning ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. juuli 2020. aasta aruanne „Järgmise pandeemia ennetamine. Zoonootilised haigused ja kuidas nakkusahelat katkestada“, on näidanud, kui oluline on peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja kohaldada poliitika kujundamisel terviklikult terviseühtsuse põhimõtet, mis kajastab asjaolu, et inimeste tervis, loomad ja keskkond on omavahel seotud ning et kogu ühiskonnas on vaja kiiresti ümberkujundavaid muutusi.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | Liidu kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärk on kiirendada õiglast, võrdset ja kaasavat rohelist üleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mürgivabale, ressursitõhusale, taastuvenergiapõhisele, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna, sealhulgas õhu, vee ja pinnase kvaliteeti, kaasa arvatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise ja tagasipööramise kaudu. Selles tunnistatakse, et kõigi inimeste heaolu alus on tervislik keskkond, kus säilib bioloogiline mitmekesisus, õitsevad ökosüsteemid ja kus loodus on kaitstud ning taastatud, mis suurendab vastupanuvõimet kliimamuutuste, ilmastiku ja kliimaga seotud katastroofide ning muude keskkonnariskide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Liidu kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärk on kiirendada õiglast, võrdset ja kaasavat rohelist üleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mürgivabale, ressursitõhusale, taastuvenergiapõhisele, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna, sealhulgas õhu, vee ja pinnase kvaliteeti, kaasa arvatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise ja tagasipööramise kaudu. Selles tunnistatakse, et kõigi inimeste heaolu alus on tervislik keskkond, kus säilib bioloogiline mitmekesisus, õitsevad ökosüsteemid ja kus loodus on kaitstud ning taastatud, mis suurendab vastupanuvõimet kliimamuutuste, ilmastiku ja kliimaga seotud katastroofide ning muude keskkonnariskide suhtes.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2c) | ÜRO Keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil on rõhutatud, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna meeste ja naiste soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju neile erinev, ning kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust. Kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis määratletakse soolõime kogu kliima- ja keskkonnapoliitikas, muu hulgas soolise aspekti lisamise kaudu poliitikakujundamise protsessi kõikidesse etappidesse, mis on oluline eeltingimus programmi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks ja nõuab vajaduse korral komisjoni, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning sidusrühmade pingutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2c)

ÜRO Keskkonnaprogrammis ja OECD ülemaailmsel keskkonnafoorumil on rõhutatud, et keskkonnamuutustel on soopõhine mõju. Kuna meeste ja naiste soorollid on erinevad, on ka kliimamuutuste kahjulik mõju neile erinev, ning kliimamuutused süvendavad soolist ebavõrdsust. Kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis määratletakse soolõime kogu kliima- ja keskkonnapoliitikas, muu hulgas soolise aspekti lisamise kaudu poliitikakujundamise protsessi kõikidesse etappidesse, mis on oluline eeltingimus programmi esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks ja nõuab vajaduse korral komisjoni, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning sidusrühmade pingutusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (29) võttis liit kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (29) võttis liit kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (3) | Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (29) võttis liit kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  , Euroopa Parlament on aga nõudnud kogu liidu majanduses 203. aastaks kasvuhoonegaaside koguheite vähendamist vähemalt 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  . |
| --- | --- |

(3)

Oma ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 17. detsembril 2020, (29) võttis liit kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu majanduses kokku kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  , Euroopa Parlament on aga nõudnud kogu liidu majanduses 203. aastaks kasvuhoonegaaside koguheite vähendamist vähemalt 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Metaani heitkoguste vähendamine on otsustava tähtsusega, et täita Pariisi kokkuleppe eesmärk – piirata üleilmse temperatuuri tõus sajandi lõpuks 1,5  oC-ni. ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) 2021. aasta aruanne prognoosib, et kiired meetmed metaaniheite vähendamiseks võivad 2045. aastaks vähendada üleilmset temperatuuri 0,3  oC võrra. Seepärast on vaja, et liit võtaks kiiresti vastu vähendamiseesmärgi ja sellega kaasnevad siduvad meetmed, et kiiresti vähendada metaaniheidet kõikidest allikatest, sealhulgas biogeensetest allikatest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Metaani heitkoguste vähendamine on otsustava tähtsusega, et täita Pariisi kokkuleppe eesmärk – piirata üleilmse temperatuuri tõus sajandi lõpuks 1,5  oC-ni. ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) 2021. aasta aruanne prognoosib, et kiired meetmed metaaniheite vähendamiseks võivad 2045. aastaks vähendada üleilmset temperatuuri 0,3  oC võrra. Seepärast on vaja, et liit võtaks kiiresti vastu vähendamiseesmärgi ja sellega kaasnevad siduvad meetmed, et kiiresti vähendada metaaniheidet kõikidest allikatest, sealhulgas biogeensetest allikatest.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (30) on liit sätestanud õigusaktides eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu
  majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka liidu siduv kohustus vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Selle eesmärgi saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, sealhulgas maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor.
  Netosidumise panus liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisse on piiratud 225 miljoni CO2-ekvivalenttonniga. Kooskõlas eesmärgiga suurendada 2030. aastaks maakasutuse
  ,
  maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris CO2 netoeemaldamist tasemeni, mis ületab 300 miljonit CO2-ekvivalenttonni, kinnitas komisjon seoses määrusega (EL) 2021/1119 vastavas avalduses taas oma kavatsust teha ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841

   (31)

  läbivaatamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (30) on liit sätestanud õigusaktides eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu
  majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka liidu siduv kohustus vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Selle eesmärgi saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, sealhulgas maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor.
  Netosidumise panus liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisse on piiratud 225 miljoni CO2-ekvivalenttonniga. Kooskõlas eesmärgiga suurendada 2030. aastaks maakasutuse
  ,
  maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris CO2 netoeemaldamist tasemeni, mis ületab 300 miljonit CO2-ekvivalenttonni, kinnitas komisjon seoses määrusega (EL) 2021/1119 vastavas avalduses taas oma kavatsust teha ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841

   (31)

  läbivaatamiseks
  .

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (30) on liit sätestanud õigusaktides eesmärgi saavutada
  liidus hiljemalt
  2050. aastaks kogu
  majanduses inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel tasakaal ning seejärel saavutada negatiivne heide
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka liidu siduv kohustus vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Selle eesmärgi saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, sealhulgas maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor.
  Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani
  ,
  on netosidumise panus liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisse piiratud 225 miljoni CO2-ekvivalenttonniga
  . |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (30) on liit sätestanud õigusaktides eesmärgi saavutada
  liidus hiljemalt
  2050. aastaks kogu
  majanduses inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel tasakaal ning seejärel saavutada negatiivne heide
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka liidu siduv kohustus vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Selle eesmärgi saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, sealhulgas maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor.
  Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani
  ,
  on netosidumise panus liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisse piiratud 225 miljoni CO2-ekvivalenttonniga
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor on olnud oluline CO2 siduja alates aruandeperioodi algusest 1990. aastal. Ainuüksi metsandus on alates 1990. aastast liidus sidunud umbes 400 miljonit CO2 ekvivalenttonni aastas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor on olnud oluline CO2 siduja alates aruandeperioodi algusest 1990. aastal. Ainuüksi metsandus on alates 1990. aastast liidus sidunud umbes 400 miljonit CO2 ekvivalenttonni aastas.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Uue transporditaristu ehitamine on vajalik, et parandada ühendusi ühelt poolt linnapiirkondade ning teiselt poolt maa- ja äärepoolsete piirkondade vahel kogu liidus ja liikmesriikide vahel. Selline ehitustegevus võib aga samal ajal süvendada maa hõivamise probleemi, mis omakorda võib vähendada pinnase võimet kasvuhoonegaase siduda. Iga sellist maakasutust tuleks kaaluda selle heite vähendamise potentsiaali ja kliimamõju seisukohast, võttes samal ajal arvesse vajadust säilitada tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel. Liikmesriike tuleks ergutada tagama, et transpordi- ja turismitaristu kavandamine, selle jaoks loa andmine ja selle kasutuselevõtmine aitaks kaasa käesoleva määruse eesmärkide kestlikule täitmisele, ning tagama olemasoleva taristu hea hoolduse ja kliima seisukohast tõhusa maakasutuse, eelkõige maanteetranspordivõrkudes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Uue transporditaristu ehitamine on vajalik, et parandada ühendusi ühelt poolt linnapiirkondade ning teiselt poolt maa- ja äärepoolsete piirkondade vahel kogu liidus ja liikmesriikide vahel. Selline ehitustegevus võib aga samal ajal süvendada maa hõivamise probleemi, mis omakorda võib vähendada pinnase võimet kasvuhoonegaase siduda. Iga sellist maakasutust tuleks kaaluda selle heite vähendamise potentsiaali ja kliimamõju seisukohast, võttes samal ajal arvesse vajadust säilitada tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel. Liikmesriike tuleks ergutada tagama, et transpordi- ja turismitaristu kavandamine, selle jaoks loa andmine ja selle kasutuselevõtmine aitaks kaasa käesoleva määruse eesmärkide kestlikule täitmisele, ning tagama olemasoleva taristu hea hoolduse ja kliima seisukohast tõhusa maakasutuse, eelkõige maanteetranspordivõrkudes.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selleks et
  aidata saavutada suuremat eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet mitte vähemalt 40 %, vaid vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega,
  tuleks igale liikmesriigile kehtestada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori jaoks siduvad iga-aastased netosidumise eesmärgid
  ajavahemikul 2026–2030
  (analoogselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (32) alusel aastaks sätestatud heitkogustega), mille tulemusel oleks kogu liidu netosidumise
  eesmärk
  2030. aastaks 310 miljonit CO2-ekvivalenttonni. Metoodikas, mida kasutatakse 2030. aasta riiklike eesmärkide kindlaksmääramiseks, tuleks võtta arvesse iga liikmesriigi esitatud 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmist kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist ning kajastada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori praeguseid leevendusmeetmeid ning iga liikmesriigi osa liidus olevast majandatavast maa-alast, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi suutlikkust parandada oma tulemuslikkust kõnealuses sektoris kliimat ja bioloogilist mitmekesisust toetavate maamajandamistavade või maakasutuse muutuste kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Selleks et
  aidata saavutada suuremat eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet mitte vähemalt 40 %, vaid vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega,
  tuleks igale liikmesriigile kehtestada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori jaoks siduvad iga-aastased netosidumise eesmärgid
  ajavahemikul 2026–2030
  (analoogselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (32) alusel aastaks sätestatud heitkogustega), mille tulemusel oleks kogu liidu netosidumise
  eesmärk
  2030. aastaks 310 miljonit CO2-ekvivalenttonni. Metoodikas, mida kasutatakse 2030. aasta riiklike eesmärkide kindlaksmääramiseks, tuleks võtta arvesse iga liikmesriigi esitatud 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmist kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist ning kajastada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori praeguseid leevendusmeetmeid ning iga liikmesriigi osa liidus olevast majandatavast maa-alast, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi suutlikkust parandada oma tulemuslikkust kõnealuses sektoris kliimat ja bioloogilist mitmekesisust toetavate maamajandamistavade või maakasutuse muutuste kaudu.

| (5) | Selleks et
  tagada, et maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor annab hiljemalt kestliku ja prognoositava pikaajalise panuse liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse 2050. aastaks ning seejärel negatiivse heite saavutamisse
  , tuleks igale liikmesriigile kehtestada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori jaoks siduvad iga-aastased netosidumise eesmärgid
  vähemalt 2050. aastani, alustades ajavahemikust 2026–2030
  (analoogselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (32) alusel aastaks sätestatud heitkogustega), mille tulemusel oleks kogu liidu netosidumise
  vahe-eesmärk
  2030. aastaks vähemalt
  310
   miljonit CO2-ekvivalenttonni
  vastavalt määruses (EL) 2021/1119 sätestatud kliimaeesmärkidele
  . Metoodikas, mida kasutatakse 2030. aasta riiklike eesmärkide kindlaksmääramiseks, tuleks võtta arvesse iga liikmesriigi esitatud 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmist kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist ning kajastada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori praeguseid leevendusmeetmeid ning iga liikmesriigi osa liidus olevast majandatavast maa-alast, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi suutlikkust parandada oma tulemuslikkust kõnealuses sektoris
  taastamise,
  kliimat ja bioloogilist mitmekesisust toetavate maamajandamistavade või maakasutuse muutuste kaudu.
  Kui liikmesriigid on valmis oma eesmärke ületama, tuleks neid ergutada seda tegema. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et
  tagada, et maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektor annab hiljemalt kestliku ja prognoositava pikaajalise panuse liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse 2050. aastaks ning seejärel negatiivse heite saavutamisse
  , tuleks igale liikmesriigile kehtestada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori jaoks siduvad iga-aastased netosidumise eesmärgid
  vähemalt 2050. aastani, alustades ajavahemikust 2026–2030
  (analoogselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (32) alusel aastaks sätestatud heitkogustega), mille tulemusel oleks kogu liidu netosidumise
  vahe-eesmärk
  2030. aastaks vähemalt
  310
   miljonit CO2-ekvivalenttonni
  vastavalt määruses (EL) 2021/1119 sätestatud kliimaeesmärkidele
  . Metoodikas, mida kasutatakse 2030. aasta riiklike eesmärkide kindlaksmääramiseks, tuleks võtta arvesse iga liikmesriigi esitatud 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmist kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist ning kajastada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori praeguseid leevendusmeetmeid ning iga liikmesriigi osa liidus olevast majandatavast maa-alast, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi suutlikkust parandada oma tulemuslikkust kõnealuses sektoris
  taastamise,
  kliimat ja bioloogilist mitmekesisust toetavate maamajandamistavade või maakasutuse muutuste kaudu.
  Kui liikmesriigid on valmis oma eesmärke ületama, tuleks neid ergutada seda tegema.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Raadamine ja metsade seisundi halvenemine soodustavad ülemaailmset kliimakriisi, suurendades kasvuhoonegaaside heidet sellega, et metsatulekahjude tõttu väheneb püsivalt süsiniku sidumine, mille tulemusena nõrgeneb nende alade vastupanuvõime kliimamuutustele ja bioloogiline mitmekesisus väheneb märkimisväärselt. Metsade hävitamise peatamine ja tagasipööramine, mida ELi juhid kinnitasid Glasgow’s toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul, on seetõttu kliimamuutuste vastases võitluses väga oluline. Komisjoni ettepanek keelata raadamise ja metsade seisundi halvenemisega seotud kaupade ja toodete import ja eksport (COM(2021)0366) on seega oluline stiimul veelgi tugevdada Euroopa metsaomanikke metsade säästva majandamise ja raadamise vastase võitluse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Raadamine ja metsade seisundi halvenemine soodustavad ülemaailmset kliimakriisi, suurendades kasvuhoonegaaside heidet sellega, et metsatulekahjude tõttu väheneb püsivalt süsiniku sidumine, mille tulemusena nõrgeneb nende alade vastupanuvõime kliimamuutustele ja bioloogiline mitmekesisus väheneb märkimisväärselt. Metsade hävitamise peatamine ja tagasipööramine, mida ELi juhid kinnitasid Glasgow’s toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul, on seetõttu kliimamuutuste vastases võitluses väga oluline. Komisjoni ettepanek keelata raadamise ja metsade seisundi halvenemisega seotud kaupade ja toodete import ja eksport (COM(2021)0366) on seega oluline stiimul veelgi tugevdada Euroopa metsaomanikke metsade säästva majandamise ja raadamise vastase võitluse valdkonnas.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Tuleks kehtestada kaardistamis- ja seirenõuded nii kohapealse kui ka kaugseire kohta, et nõuda liikmesriikidelt geograafiliselt selge teabe olemasolu eesmärgiga teha kindlaks prioriteetsed alad, mida on võimalik taastada ja mis võivad aidata kaasa kliimameetmetele. Osana seire, aruandluse ja tõendamise üldisest parandamisest keskendub töö ka tegevus- ja heitekoefitsientide andmebaaside ühtlustamisele ja täiustamisele, et parandada kasvuhoonegaaside inventuure. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Tuleks kehtestada kaardistamis- ja seirenõuded nii kohapealse kui ka kaugseire kohta, et nõuda liikmesriikidelt geograafiliselt selge teabe olemasolu eesmärgiga teha kindlaks prioriteetsed alad, mida on võimalik taastada ja mis võivad aidata kaasa kliimameetmetele. Osana seire, aruandluse ja tõendamise üldisest parandamisest keskendub töö ka tegevus- ja heitekoefitsientide andmebaaside ühtlustamisele ja täiustamisele, et parandada kasvuhoonegaaside inventuure.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Mulla orgaaniline süsinik ja lagupuidu süsinikureservuaarid, millest suur osa toidab mulla süsinikureservuaari, on mitmes aruandluskategoorias eriti olulised nii kliimameetmete kui ka bioloogilise mitmekesisuse kaitse seisukohast. On olemas empiirilised tõendid lagupuidu kohta jämedate puitjäätmete kujul, mis toimivad sarnaselt raietoodetega süsiniku neeldajana. See aitab veelgi kaasa maapealse süsiniku siduja loomisele metsamullas, ennetades mineraliseerumist CO2-ks, ning mõlemat mehhanismi tuleks aruandluses asjakohaselt arvesse võtta. Uuringud kinnitavad ka metsamulla vertikaalse orgaanilise süsiniku kohaldatavuse ülemaailmseid mustreid Euroopa metsades, kus umbes 55–65 % säilitatakse ülemises 30 cm mullas ja ülejäänud 40 % säilitatakse kõrgemal sügavusel, mõõdetuna kuni 1 m, eelkõige orgaanilise mulla puhul. Määrust tuleks sellega seoses muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Mulla orgaaniline süsinik ja lagupuidu süsinikureservuaarid, millest suur osa toidab mulla süsinikureservuaari, on mitmes aruandluskategoorias eriti olulised nii kliimameetmete kui ka bioloogilise mitmekesisuse kaitse seisukohast. On olemas empiirilised tõendid lagupuidu kohta jämedate puitjäätmete kujul, mis toimivad sarnaselt raietoodetega süsiniku neeldajana. See aitab veelgi kaasa maapealse süsiniku siduja loomisele metsamullas, ennetades mineraliseerumist CO2-ks, ning mõlemat mehhanismi tuleks aruandluses asjakohaselt arvesse võtta. Uuringud kinnitavad ka metsamulla vertikaalse orgaanilise süsiniku kohaldatavuse ülemaailmseid mustreid Euroopa metsades, kus umbes 55–65 % säilitatakse ülemises 30 cm mullas ja ülejäänud 40 % säilitatakse kõrgemal sügavusel, mõõdetuna kuni 1 m, eelkõige orgaanilise mulla puhul. Määrust tuleks sellega seoses muuta.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kasvuhoonegaaside netosidumise kohustuslikud iga-aastased eesmärgid tuleks iga liikmesriigi jaoks kindlaks määrata lineaarse trajektoori alusel. Trajektoor peaks algama 2022. aastal, võttes aluseks asjaomase liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aastal teatatud kasvuhoonegaaside heite keskmise, ning lõppema 2030. aastal kõnealuse liikmesriigi jaoks seatud eesmärgi juures. Selliste liikmesriikide jaoks, kes täiustavad oma heite ja sidumise arvutamise metoodikat, tuleks kasutusele võtta tehnilise paranduse mõiste. Asjaomase liikmesriigi eesmärgile tuleks lisada tehniline parandus, mis vastab mõjule, mida metoodika muutmine avaldab eesmärkide saavutamisele ja liikmesriigi jõupingutustele nende eesmärkide saavutamiseks, et tagada keskkonnaalane terviklikkus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kasvuhoonegaaside netosidumise kohustuslikud iga-aastased eesmärgid tuleks iga liikmesriigi jaoks kindlaks määrata lineaarse trajektoori alusel. Trajektoor peaks algama 2022. aastal, võttes aluseks asjaomase liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aastal teatatud kasvuhoonegaaside heite keskmise, ning lõppema 2030. aastal kõnealuse liikmesriigi jaoks seatud eesmärgi juures. Selliste liikmesriikide jaoks, kes täiustavad oma heite ja sidumise arvutamise metoodikat, tuleks kasutusele võtta tehnilise paranduse mõiste. Asjaomase liikmesriigi eesmärgile tuleks lisada tehniline parandus, mis vastab mõjule, mida metoodika muutmine avaldab eesmärkide saavutamisele ja liikmesriigi jõupingutustele nende eesmärkide saavutamiseks, et tagada keskkonnaalane terviklikkus.

| (6) | Kasvuhoonegaaside netosidumise kohustuslikud iga-aastased eesmärgid tuleks iga liikmesriigi jaoks kindlaks määrata lineaarse trajektoori alusel. Trajektoor peaks algama 2022. aastal, võttes aluseks asjaomase liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aastal teatatud kasvuhoonegaaside heite keskmise, ning lõppema 2030. aastal kõnealuse liikmesriigi jaoks seatud eesmärgi juures. Selliste liikmesriikide jaoks, kes täiustavad oma heite ja sidumise arvutamise metoodikat, tuleks kasutusele võtta tehnilise paranduse mõiste
  , mille kohta tehakse sõltumatu teaduslik läbivaatamine
  . Asjaomase liikmesriigi eesmärgile tuleks lisada tehniline parandus, mis vastab mõjule, mida
  kasutatud
  metoodika
  täpsemaks
  muutmine avaldab eesmärkide saavutamisele ja liikmesriigi jõupingutustele nende eesmärkide saavutamiseks, et tagada keskkonnaalane terviklikkus. |
| --- | --- |

(6)

Kasvuhoonegaaside netosidumise kohustuslikud iga-aastased eesmärgid tuleks iga liikmesriigi jaoks kindlaks määrata lineaarse trajektoori alusel. Trajektoor peaks algama 2022. aastal, võttes aluseks asjaomase liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aastal teatatud kasvuhoonegaaside heite keskmise, ning lõppema 2030. aastal kõnealuse liikmesriigi jaoks seatud eesmärgi juures. Selliste liikmesriikide jaoks, kes täiustavad oma heite ja sidumise arvutamise metoodikat, tuleks kasutusele võtta tehnilise paranduse mõiste
  , mille kohta tehakse sõltumatu teaduslik läbivaatamine
  . Asjaomase liikmesriigi eesmärgile tuleks lisada tehniline parandus, mis vastab mõjule, mida
  kasutatud
  metoodika
  täpsemaks
  muutmine avaldab eesmärkide saavutamisele ja liikmesriigi jõupingutustele nende eesmärkide saavutamiseks, et tagada keskkonnaalane terviklikkus.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum (IPBES) esitas oma 2019. aasta bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes uusimad teaduslikud tõendid bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise kohta kogu maailmas. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine kiirendab kliimamuutusi ja suurendab oluliselt haavatavust nende suhtes. 11. oktoobril 2021 volitas nõukogu komisjoni Kunmingi deklaratsiooni liidu nimel heaks kiitma, kohustades sellega liitu peatama bioloogilise mitmekesisuse praeguse vähenemise ja tagama, et elurikkus suunatakse hiljemalt 2030. aastaks taastumise teele. Metsad ja heas seisundis muld on väga olulised bioloogilise mitmekesisuse seisukohast, aga ka õhu ja vee puhastamiseks, süsiniku sidumiseks ja säilitamiseks ning kestlikult hangitud pikaealiste puittoodete pakkumiseks. Nii ELi uues metsastrateegias aastani 2030 kui ka ELi mullastrateegias aastani 2030 tunnistatakse vajadust kaitsta ja parandada metsade ja mulla ökosüsteemide kvaliteeti ning soodustada tugevdatud kestlikke majandamistavasid, mis võivad suurendada CO2 sidumist ning tugevdada metsade ja mulla vastupanuvõimet kliima- ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kriise silmas pidades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum (IPBES) esitas oma 2019. aasta bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes uusimad teaduslikud tõendid bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise kohta kogu maailmas. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine kiirendab kliimamuutusi ja suurendab oluliselt haavatavust nende suhtes. 11. oktoobril 2021 volitas nõukogu komisjoni Kunmingi deklaratsiooni liidu nimel heaks kiitma, kohustades sellega liitu peatama bioloogilise mitmekesisuse praeguse vähenemise ja tagama, et elurikkus suunatakse hiljemalt 2030. aastaks taastumise teele. Metsad ja heas seisundis muld on väga olulised bioloogilise mitmekesisuse seisukohast, aga ka õhu ja vee puhastamiseks, süsiniku sidumiseks ja säilitamiseks ning kestlikult hangitud pikaealiste puittoodete pakkumiseks. Nii ELi uues metsastrateegias aastani 2030 kui ka ELi mullastrateegias aastani 2030 tunnistatakse vajadust kaitsta ja parandada metsade ja mulla ökosüsteemide kvaliteeti ning soodustada tugevdatud kestlikke majandamistavasid, mis võivad suurendada CO2 sidumist ning tugevdada metsade ja mulla vastupanuvõimet kliima- ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kriise silmas pidades.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | 17. septembri 2020. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamist, (33) esitati
  võimalus kombineerida põllumajanduses tekkivate muude
  kasvuhoonegaaside
  kui CO2-heide maakasutuse, maakasutuse muutuse
  ja
  metsanduse sektori netosidumisega ning luua seega uue regulatsiooniga maakasutussektor
  .
  Selline kombineerimine võib suurendada koostoimet maakasutusel põhinevate leevendusmeetmete vahel ning võimaldada lõimitumat poliitika kujundamist
  ja
  rakendamist riigi ja liidu tasandil
  .
  Selleks
  tuleks
  tugevdada liikmesriikide kohustust esitada maakasutussektori kohta lõimitud leevenduskavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

17. septembri 2020. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamist, (33) esitati
  võimalus kombineerida põllumajanduses tekkivate muude
  kasvuhoonegaaside
  kui CO2-heide maakasutuse, maakasutuse muutuse
  ja
  metsanduse sektori netosidumisega ning luua seega uue regulatsiooniga maakasutussektor
  .
  Selline kombineerimine võib suurendada koostoimet maakasutusel põhinevate leevendusmeetmete vahel ning võimaldada lõimitumat poliitika kujundamist
  ja
  rakendamist riigi ja liidu tasandil
  .
  Selleks
  tuleks
  tugevdada liikmesriikide kohustust esitada maakasutussektori kohta lõimitud leevenduskavad
  .

| (7) | 17. septembri 2020. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamist, (33) esitati
  erinevad viisid ja võimalikud poliitilised meetmed liidu suurendatud 2030. aasta kliimaeesmärgi täitmiseks. See rõhutab, et kliimaneutraalsuseni jõudmiseks peab liit tegutsema aktiivsemalt kõikides majandussektorites. Ühes sektoris tehtud edusammud ei tohiks kompenseerida vähest edasijõudmist teistes sektorites. Prioriteediks peaks olema fossiilkütustest pärit heite keskkonda sattumise peatamine. Lisaks on
  kasvuhoonegaaside
  neeldumine looduslike CO2 sidujate kaudu ebakindel
  ja
  võib muutuda vastupidiseks, muutes heitkoguste ja sidumise mõõtmise maakasutussektoris ebakindlamaks kui teistes sektorites
  .
  Juba seotud süsiniku sidumise tagasipöördumise riski suurendavad veelgi kliimamuutused. Kliimateadus näitab samuti, et kliima reageerib heitmetele ja sidumisele ebasümmeetriliselt, mis tähendab, et ühte tonni kasvuhoonegaaside heidet atmosfääris ei saa võrrelda ühe tonni seotud kasvuhoonegaasidega

   (33a)

  . Samuti on erinevusi lühiajaliste kasvuhoonegaaside, näiteks metaani, ja süsinikdioksiidi vahel, mis võib atmosfääris püsida kuni 1 000 aastat. Seepärast
  tuleks
  hoida rangelt lahus looduslike CO2 sidujate tõhustamise eesmärki ja teiste sektorite kasvuhoonegaaside heite, sh põllumajandusest pärit muu kui CO2 heite kiire ja olulise vähendamise eesmärki
  . |
| --- | --- |

(7)

17. septembri 2020. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamist, (33) esitati
  erinevad viisid ja võimalikud poliitilised meetmed liidu suurendatud 2030. aasta kliimaeesmärgi täitmiseks. See rõhutab, et kliimaneutraalsuseni jõudmiseks peab liit tegutsema aktiivsemalt kõikides majandussektorites. Ühes sektoris tehtud edusammud ei tohiks kompenseerida vähest edasijõudmist teistes sektorites. Prioriteediks peaks olema fossiilkütustest pärit heite keskkonda sattumise peatamine. Lisaks on
  kasvuhoonegaaside
  neeldumine looduslike CO2 sidujate kaudu ebakindel
  ja
  võib muutuda vastupidiseks, muutes heitkoguste ja sidumise mõõtmise maakasutussektoris ebakindlamaks kui teistes sektorites
  .
  Juba seotud süsiniku sidumise tagasipöördumise riski suurendavad veelgi kliimamuutused. Kliimateadus näitab samuti, et kliima reageerib heitmetele ja sidumisele ebasümmeetriliselt, mis tähendab, et ühte tonni kasvuhoonegaaside heidet atmosfääris ei saa võrrelda ühe tonni seotud kasvuhoonegaasidega

   (33a)

  . Samuti on erinevusi lühiajaliste kasvuhoonegaaside, näiteks metaani, ja süsinikdioksiidi vahel, mis võib atmosfääris püsida kuni 1 000 aastat. Seepärast
  tuleks
  hoida rangelt lahus looduslike CO2 sidujate tõhustamise eesmärki ja teiste sektorite kasvuhoonegaaside heite, sh põllumajandusest pärit muu kui CO2 heite kiire ja olulise vähendamise eesmärki
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Maakasutussektoris on potentsiaal muutuda 2035. aastaks kulutõhusal viisil kiiresti kliimaneutraalseks ning seejärel võimaldada siduda kasvuhoonegaase rohkem kui tekib nende heidet. Ühine kohustus saavutada ELi tasandil 2035. aastaks maakasutussektoris kliimaneutraalsus võib pakkuda vajalikku planeerimiskindlust, et edendada maakasutusel põhinevaid leevendusmeetmeid lühikese aja jooksul, võttes arvesse, et nende meetmete soovitud leevendustulemusteni jõudmiseks võib kuluda palju aastaid. Peale selle prognoositakse
  ,
  et maakasutussektor muutub 2050. aastal ELi kasvuhoonegaaside voogude profiilis suurimaks sektoriks
  . Seepärast on eriti oluline siduda
  see
  sektor trajektooriga, mille abil suudetakse 2050. aastaks tulemuslikult saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide. Liikmesriigid peaksid esitama 2024. aasta keskpaigaks oma ajakohastatud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (34) artikliga 14. Kavad peaksid sisaldama asjakohaseid meetmeid, millega iga liikmesriik aitab kõige paremini kaasa
  ühisele
  eesmärgile
  saavutada ELi tasandil 2035. aastal maakasutussektori kliimaneutraalsus
  . Nende kavade alusel
  peaks komisjon pakkuma välja riiklikud eesmärgid, millega tagatakse, et maakasutuse, maakasutuse muutuse
  ja
  metsanduse sektori kogu liitu hõlmav
  kasvuhoonegaaside
  heide ja nende sidumine ning põllumajandussektori muu kui CO2-heide on 2035. aastaks vähemalt tasakaalus. Erinevalt ELi tasandi eesmärgist saavutada 2035. aastaks maakasutussektori kliimaneutraalsus
  ,
  on sellised riiklikud eesmärgid iga liikmesriigi suhtes siduvad
  ja
  täitmisele pööratavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Maakasutussektoris on potentsiaal muutuda 2035. aastaks kulutõhusal viisil kiiresti kliimaneutraalseks ning seejärel võimaldada siduda kasvuhoonegaase rohkem kui tekib nende heidet. Ühine kohustus saavutada ELi tasandil 2035. aastaks maakasutussektoris kliimaneutraalsus võib pakkuda vajalikku planeerimiskindlust, et edendada maakasutusel põhinevaid leevendusmeetmeid lühikese aja jooksul, võttes arvesse, et nende meetmete soovitud leevendustulemusteni jõudmiseks võib kuluda palju aastaid. Peale selle prognoositakse
  ,
  et maakasutussektor muutub 2050. aastal ELi kasvuhoonegaaside voogude profiilis suurimaks sektoriks
  . Seepärast on eriti oluline siduda
  see
  sektor trajektooriga, mille abil suudetakse 2050. aastaks tulemuslikult saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide. Liikmesriigid peaksid esitama 2024. aasta keskpaigaks oma ajakohastatud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (34) artikliga 14. Kavad peaksid sisaldama asjakohaseid meetmeid, millega iga liikmesriik aitab kõige paremini kaasa
  ühisele
  eesmärgile
  saavutada ELi tasandil 2035. aastal maakasutussektori kliimaneutraalsus
  . Nende kavade alusel
  peaks komisjon pakkuma välja riiklikud eesmärgid, millega tagatakse, et maakasutuse, maakasutuse muutuse
  ja
  metsanduse sektori kogu liitu hõlmav
  kasvuhoonegaaside
  heide ja nende sidumine ning põllumajandussektori muu kui CO2-heide on 2035. aastaks vähemalt tasakaalus. Erinevalt ELi tasandi eesmärgist saavutada 2035. aastaks maakasutussektori kliimaneutraalsus
  ,
  on sellised riiklikud eesmärgid iga liikmesriigi suhtes siduvad
  ja
  täitmisele pööratavad
  .

| (8) | Prognoositakse, et maakasutussektor muutub 2050
  . 
  aastal ELi kasvuhoonegaaside voogude profiilis suurimaks sektoriks. Maakasutuse sektorid peaksid kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse panustama erinevalt. Eelkõige on põllumaad, rohumaad ja märgalad hetkel liidus kasvuhoonegaaside netoheiteallikad, aga neist võivad saada süsiniku netosidujad, eriti agrometsanduse ja mahepõllumajanduse laiendamise ning märg- ja turbaalade taastamise kaudu.
  Seepärast on eriti oluline siduda
  iga
  sektor trajektooriga, mille abil suudetakse 2050. aastaks tulemuslikult saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide. Liikmesriigid peaksid esitama 2024. aasta keskpaigaks oma ajakohastatud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (34) artikliga 14. Kavad peaksid sisaldama asjakohaseid meetmeid, millega iga liikmesriik aitab kõige paremini kaasa eesmärgile
  tagada kõigi õiglane panus selle eesmärgi saavutamisse
  . Nende kavade alusel
  ning võttes arvesse Euroopa kliimamuutuste teadusnõukogu nõuandeid
  ja
  määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu
  kasvuhoonegaaside
  eelarvet, peaks komisjon esitama konkreetsed eesmärgid ja meetmed
  ,
  et tagada koormuse õiglane jagamine kõigi üksikute maakasutussektorite
  ja
  liikmesriikide vahel
  . |
| --- | --- |

(8)

Prognoositakse, et maakasutussektor muutub 2050
  . 
  aastal ELi kasvuhoonegaaside voogude profiilis suurimaks sektoriks. Maakasutuse sektorid peaksid kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse panustama erinevalt. Eelkõige on põllumaad, rohumaad ja märgalad hetkel liidus kasvuhoonegaaside netoheiteallikad, aga neist võivad saada süsiniku netosidujad, eriti agrometsanduse ja mahepõllumajanduse laiendamise ning märg- ja turbaalade taastamise kaudu.
  Seepärast on eriti oluline siduda
  iga
  sektor trajektooriga, mille abil suudetakse 2050. aastaks tulemuslikult saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide. Liikmesriigid peaksid esitama 2024. aasta keskpaigaks oma ajakohastatud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (34) artikliga 14. Kavad peaksid sisaldama asjakohaseid meetmeid, millega iga liikmesriik aitab kõige paremini kaasa eesmärgile
  tagada kõigi õiglane panus selle eesmärgi saavutamisse
  . Nende kavade alusel
  ning võttes arvesse Euroopa kliimamuutuste teadusnõukogu nõuandeid
  ja
  määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu
  kasvuhoonegaaside
  eelarvet, peaks komisjon esitama konkreetsed eesmärgid ja meetmed
  ,
  et tagada koormuse õiglane jagamine kõigi üksikute maakasutussektorite
  ja
  liikmesriikide vahel
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Turbaalad on suurimad maismaal asuvad orgaanilise süsiniku hoidlad, kuid kui neid kuivatatakse, võivad neist saada potentsiaalsed kasvuhoonegaaside allikad, mis soodustavad kliimakriisi. Kuivendatud turbaalad tekitavad maailmas ligikaudu 2 gigatonni (Gt) süsinikdioksiidi aastas, mis moodustab umbes 5 % inimtekkelisest heitest. Seetõttu tuleks turbaalade majandamise ja kaitse parandamist pidada esmatähtsaks seoses kasvuhoonegaaside sidumise suurendamisega ning aidata sellega kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja bioloogilise mitmekesisuse ja pinnase kaitsmisele erosiooni eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Turbaalad on suurimad maismaal asuvad orgaanilise süsiniku hoidlad, kuid kui neid kuivatatakse, võivad neist saada potentsiaalsed kasvuhoonegaaside allikad, mis soodustavad kliimakriisi. Kuivendatud turbaalad tekitavad maailmas ligikaudu 2 gigatonni (Gt) süsinikdioksiidi aastas, mis moodustab umbes 5 % inimtekkelisest heitest. Seetõttu tuleks turbaalade majandamise ja kaitse parandamist pidada esmatähtsaks seoses kasvuhoonegaaside sidumise suurendamisega ning aidata sellega kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja bioloogilise mitmekesisuse ja pinnase kaitsmisele erosiooni eest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Metsad pakuvad tähtsaid hüvesid seoses bioloogilise mitmekesisuse, pinnase stabiliseerimise, õhu ja vee puhastamise ning süsiniku sidumise ja säilitamisega, samuti võivad metsad võimaldada pika kasutuseaga puittoodetega varustamist. Samas on metsade olemus ja funktsioon liidu piires väga erinev: näiteks on põhjas valdavam puidutootmine ja lõunas üks prioriteete mullakaitse ning muud spetsiifilised multifunktsionaalsed metsatüübid (Vahemere piirkonna mets või dehesa) nõuavad sageli erilist kaitset ja ökoloogilisi meetmeid, vajades CO2 kõrvaldamiseks sidumise kaudu pikki ajavahemikke. Sellised Vahemere piirkonna metsad on kliimamuutuste suhtes haavatavamad otsese mõju, näiteks põua või temperatuurist tingitud metsade hävimise või kuivenemise tõttu. Sellega seoses tuleks ühe vahendina, mida on vaja liidu metsade vastupanuvõime suurendamiseks, kasutada kuivusindeksit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Metsad pakuvad tähtsaid hüvesid seoses bioloogilise mitmekesisuse, pinnase stabiliseerimise, õhu ja vee puhastamise ning süsiniku sidumise ja säilitamisega, samuti võivad metsad võimaldada pika kasutuseaga puittoodetega varustamist. Samas on metsade olemus ja funktsioon liidu piires väga erinev: näiteks on põhjas valdavam puidutootmine ja lõunas üks prioriteete mullakaitse ning muud spetsiifilised multifunktsionaalsed metsatüübid (Vahemere piirkonna mets või dehesa) nõuavad sageli erilist kaitset ja ökoloogilisi meetmeid, vajades CO2 kõrvaldamiseks sidumise kaudu pikki ajavahemikke. Sellised Vahemere piirkonna metsad on kliimamuutuste suhtes haavatavamad otsese mõju, näiteks põua või temperatuurist tingitud metsade hävimise või kuivenemise tõttu. Sellega seoses tuleks ühe vahendina, mida on vaja liidu metsade vastupanuvõime suurendamiseks, kasutada kuivusindeksit.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks arvesse võtta ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles tunnistatakse äärepoolseimate piirkondade erilist haavatavust, mis tuleneb nende kaugusest mandripiirkondadest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, keerulisest topograafiast ja ilmastikust ning majanduslikust sõltuvusest mõnest tootest, mis takistab olulisel määral nende arengut ja tekitab märkimisväärseid lisakulusid paljudes valdkondades, eriti transpordisektoris. Äärepoolseimate piirkondadega liikmesriikidele – Portugalile, Hispaaniale ja Prantsusmaale – tuleks kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tehtavaid pingutusi ja eesmärke kohandada vastavalt nende piirkondade raskele olukorrale, tasakaalustada keskkonnaalased eesmärgid nende piirkondade suurte sotsiaalsete kuludega ning võtta arvesse, et seal asub ligikaudu 80 % liidu bioloogilisest mitmekesisusest. Seepärast peaksid need liikmesriigid kaasama äärepoolseimate piirkondade ametiasutused oma riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse, tagades õiglase ülemineku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks arvesse võtta ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles tunnistatakse äärepoolseimate piirkondade erilist haavatavust, mis tuleneb nende kaugusest mandripiirkondadest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, keerulisest topograafiast ja ilmastikust ning majanduslikust sõltuvusest mõnest tootest, mis takistab olulisel määral nende arengut ja tekitab märkimisväärseid lisakulusid paljudes valdkondades, eriti transpordisektoris. Äärepoolseimate piirkondadega liikmesriikidele – Portugalile, Hispaaniale ja Prantsusmaale – tuleks kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tehtavaid pingutusi ja eesmärke kohandada vastavalt nende piirkondade raskele olukorrale, tasakaalustada keskkonnaalased eesmärgid nende piirkondade suurte sotsiaalsete kuludega ning võtta arvesse, et seal asub ligikaudu 80 % liidu bioloogilisest mitmekesisusest. Seepärast peaksid need liikmesriigid kaasama äärepoolseimate piirkondade ametiasutused oma riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse, tagades õiglase ülemineku.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kasvuhoonegaaside sidumise suurendamiseks
  vajavad
  üksikud põllumajandustootjad või metsamajandajad
  otsest stiimulit säilitada
  oma maal ja metsades rohkem süsinikku.
  Kuni 2030. aastani tuleb üha enam kasutusele võtta uusi ärimudeleid, mis põhinevad süsinikku siduva majandamise stiimulitel ja süsinikdioksiidi sidumise sertifitseerimisel.
  Sellised stiimulid
  ja ärimudelid parandavad
  kliimamuutuste leevendamist
  biomajanduses
  , sealhulgas vastupidavate puittoodete kasutamise kaudu, vastates täielikult ökoloogilistele põhimõtetele, mis edendavad elurikkust ja ringmajandust. Seega
  tuleks lisaks puittoodetele
  kasutusele võtta uued CO2 säilitamise toodete
  kategooriad
  .
  Maapiirkondade tasakaalustatud territoriaalsele arengule ja majanduskasvule aitavad kaasa uued ärimudelid ning põllumajandus- ja maamajandamistavad, millega tõhustatakse sidumist. Samuti tekitavad need võimalusi uute töökohtade loomiseks ning stimuleerivad asjakohast koolitust, ümberõpet ja oskuste täiendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kasvuhoonegaaside sidumise suurendamiseks
  vajavad
  üksikud põllumajandustootjad või metsamajandajad
  otsest stiimulit säilitada
  oma maal ja metsades rohkem süsinikku.
  Kuni 2030. aastani tuleb üha enam kasutusele võtta uusi ärimudeleid, mis põhinevad süsinikku siduva majandamise stiimulitel ja süsinikdioksiidi sidumise sertifitseerimisel.
  Sellised stiimulid
  ja ärimudelid parandavad
  kliimamuutuste leevendamist
  biomajanduses
  , sealhulgas vastupidavate puittoodete kasutamise kaudu, vastates täielikult ökoloogilistele põhimõtetele, mis edendavad elurikkust ja ringmajandust. Seega
  tuleks lisaks puittoodetele
  kasutusele võtta uued CO2 säilitamise toodete
  kategooriad
  .
  Maapiirkondade tasakaalustatud territoriaalsele arengule ja majanduskasvule aitavad kaasa uued ärimudelid ning põllumajandus- ja maamajandamistavad, millega tõhustatakse sidumist. Samuti tekitavad need võimalusi uute töökohtade loomiseks ning stimuleerivad asjakohast koolitust, ümberõpet ja oskuste täiendamist.

| (10) | Kasvuhoonegaaside sidumise suurendamiseks
  tuleks ergutada üksikuid põllumajandustootjaid, maa- ja metsaomanikke või metsamajandajaid säilitama
  oma maal ja metsades rohkem süsinikku
  , seades esikohale ökosüsteemipõhised lähenemisviisid ja bioloogilist mitmekesisust soodustavad tavad, nagu looduslähedased metsandustavad, püsimetsastamine, metsa süsinikuvarude taastamine, agrometsanduse ulatuse laiendamine, mulla süsiniku sidumine ja märgalade taastamine ning muud uuenduslikud lahendused
  . Sellised stiimulid
  peaksid ka parandama
  kliimamuutuste leevendamist
  ja üldist heitkoguste vähendamist biomajanduse sektorites
  , sealhulgas vastupidavate puittoodete kasutamise kaudu, vastates täielikult ökoloogilistele põhimõtetele, mis edendavad elurikkust ja ringmajandust.
  Kestlikult hangitud pika elueaga raiepuit ja bioressursipõhised CO2 säilitamise tooted võivad aidata kaasa ringbiomajandusele, kuna need asendavad fossiilseid võimalusi, kuid CO2 säilitamise potentsiaal nendes toodetes sõltub nende toodete elueast. Puidu kasutamine konkureeriva energia või suurema CO2 jalajäljega materjalide asendamiseks sõltub ka raiemeetoditest, transpordist ja töötlemisest.
  Seega
  võib
  uusi CO2 säilitamise toodete
  kategooriaid
  kasutusele võtta
  üksnes juhul, kui need on pika elueaga, neil on olelusringi hindamise põhjal süsiniku sidumisel netopositiivne mõju, sealhulgas mõju maakasutusele ja maakasutuse muutusele seoses suurenenud ülestöötamisega ning tingimusel, et olemasolevad andmed on teaduspõhised, läbipaistvad ja kontrollitavad
  .
  Komisjon peab võtma arvesse vajadust, et nende toodete olelusringi jooksul ei kahjustataks oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Kasvuhoonegaaside sidumise suurendamiseks
  tuleks ergutada üksikuid põllumajandustootjaid, maa- ja metsaomanikke või metsamajandajaid säilitama
  oma maal ja metsades rohkem süsinikku
  , seades esikohale ökosüsteemipõhised lähenemisviisid ja bioloogilist mitmekesisust soodustavad tavad, nagu looduslähedased metsandustavad, püsimetsastamine, metsa süsinikuvarude taastamine, agrometsanduse ulatuse laiendamine, mulla süsiniku sidumine ja märgalade taastamine ning muud uuenduslikud lahendused
  . Sellised stiimulid
  peaksid ka parandama
  kliimamuutuste leevendamist
  ja üldist heitkoguste vähendamist biomajanduse sektorites
  , sealhulgas vastupidavate puittoodete kasutamise kaudu, vastates täielikult ökoloogilistele põhimõtetele, mis edendavad elurikkust ja ringmajandust.
  Kestlikult hangitud pika elueaga raiepuit ja bioressursipõhised CO2 säilitamise tooted võivad aidata kaasa ringbiomajandusele, kuna need asendavad fossiilseid võimalusi, kuid CO2 säilitamise potentsiaal nendes toodetes sõltub nende toodete elueast. Puidu kasutamine konkureeriva energia või suurema CO2 jalajäljega materjalide asendamiseks sõltub ka raiemeetoditest, transpordist ja töötlemisest.
  Seega
  võib
  uusi CO2 säilitamise toodete
  kategooriaid
  kasutusele võtta
  üksnes juhul, kui need on pika elueaga, neil on olelusringi hindamise põhjal süsiniku sidumisel netopositiivne mõju, sealhulgas mõju maakasutusele ja maakasutuse muutusele seoses suurenenud ülestöötamisega ning tingimusel, et olemasolevad andmed on teaduspõhised, läbipaistvad ja kontrollitavad
  .
  Komisjon peab võtma arvesse vajadust, et nende toodete olelusringi jooksul ei kahjustataks oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Avaliku sektori vahenditega ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja muude liidu programmide raames saab juba toetada CO2 sidumist ja bioloogilist mitmekesisust soodustavaid lähenemisviise metsades ja põllumajandusmaadel. Selleks et anda maa- ja metsaomanikele või -majandajatele maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eesmärkide saavutamiseks vajalikku ja nende vajadustele kohandatud rahalist toetust, tuleks kasutusele võtta ÜPP strateegiakavad ja muud avaliku või erasektori rahastamisallikad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Avaliku sektori vahenditega ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja muude liidu programmide raames saab juba toetada CO2 sidumist ja bioloogilist mitmekesisust soodustavaid lähenemisviise metsades ja põllumajandusmaadel. Selleks et anda maa- ja metsaomanikele või -majandajatele maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eesmärkide saavutamiseks vajalikku ja nende vajadustele kohandatud rahalist toetust, tuleks kasutusele võtta ÜPP strateegiakavad ja muud avaliku või erasektori rahastamisallikad.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Selleks et tagada pidev edasiminek käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel, peaksid liikmesriigid, kes ei suuda oma iga-aastaseid eesmärke kahel järjestikusel aastal täita, vaatama läbi oma riiklikud energia- ja kliimakavad ning pikaajalised strateegiad, et tagada lisameetmete võtmine kõigi neeldajate ja talletajate tõhustamiseks ning maa haavatavuse vähendamiseks looduslike häiringute suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Selleks et tagada pidev edasiminek käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel, peaksid liikmesriigid, kes ei suuda oma iga-aastaseid eesmärke kahel järjestikusel aastal täita, vaatama läbi oma riiklikud energia- ja kliimakavad ning pikaajalised strateegiad, et tagada lisameetmete võtmine kõigi neeldajate ja talletajate tõhustamiseks ning maa haavatavuse vähendamiseks looduslike häiringute suhtes.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | Sotsiaalse sidususe säilitamiseks ja suurendamiseks tuleb Euroopa rohelist kokkulepet rakendada majanduslikult kestlikul ja sotsiaalselt tundlikul viisil, et tagada aus ja õiglane üleminek, millega ei jäeta kedagi kõrvale ja edendatakse soolist võrdõiguslikkust. Suuremad ambitsioonid maakasutus- ja metsandussektoris võivad avaldada sotsiaalset, tööhõivealast ja majanduslikku mõju. Samuti võivad need tekitada võimalusi uute kvaliteetsete töökohtade loomiseks ning stimuleerida asjakohast koolitust, ümberõpet ja oskuste täiendamist. Seetõttu on oluline prognoosida poliitika mõju töökohtadele ja tööga seotud tulemustele tööhõivele avalduva mõju hindamise abil, nagu on sätestatud näiteks ILO tööhõivealase mõjuhinnangu lühijuhendis, et tagada maakasutus- ja metsandussektori õiglane üleminek kestlikumaks muutumisel, kaasates sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid täiel määral nii kavandamis- kui ka rakendusetapis, tuues kasu metsa- ja maamajandajatele, põllumajandustootjatele, töötajatele, keskkonnale ja ühiskonnale laiemalt. Riiklikus poliitikas tuleks seda nõuetekohaselt arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

Sotsiaalse sidususe säilitamiseks ja suurendamiseks tuleb Euroopa rohelist kokkulepet rakendada majanduslikult kestlikul ja sotsiaalselt tundlikul viisil, et tagada aus ja õiglane üleminek, millega ei jäeta kedagi kõrvale ja edendatakse soolist võrdõiguslikkust. Suuremad ambitsioonid maakasutus- ja metsandussektoris võivad avaldada sotsiaalset, tööhõivealast ja majanduslikku mõju. Samuti võivad need tekitada võimalusi uute kvaliteetsete töökohtade loomiseks ning stimuleerida asjakohast koolitust, ümberõpet ja oskuste täiendamist. Seetõttu on oluline prognoosida poliitika mõju töökohtadele ja tööga seotud tulemustele tööhõivele avalduva mõju hindamise abil, nagu on sätestatud näiteks ILO tööhõivealase mõjuhinnangu lühijuhendis, et tagada maakasutus- ja metsandussektori õiglane üleminek kestlikumaks muutumisel, kaasates sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid täiel määral nii kavandamis- kui ka rakendusetapis, tuues kasu metsa- ja maamajandajatele, põllumajandustootjatele, töötajatele, keskkonnale ja ühiskonnale laiemalt. Riiklikus poliitikas tuleks seda nõuetekohaselt arvesse võtta.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10d) | CO2 säilitamise potentsiaal puittoodetes sõltub nende toodete elueast, mis võib ulatuda mõnest päevast infolehe puhul kuni aastakümnete või isegi sadade aastateni puidust hoone puhul. Kuigi puittoode kujutab endast süsinikuvaru, sõltub puu raiumise tegelik kasu toodetud toote elueast, mida tuleb võrrelda puidu elueaga ökosüsteemis, kui puud ei oleks maha raiutud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10d)

CO2 säilitamise potentsiaal puittoodetes sõltub nende toodete elueast, mis võib ulatuda mõnest päevast infolehe puhul kuni aastakümnete või isegi sadade aastateni puidust hoone puhul. Kuigi puittoode kujutab endast süsinikuvaru, sõltub puu raiumise tegelik kasu toodetud toote elueast, mida tuleb võrrelda puidu elueaga ökosüsteemis, kui puud ei oleks maha raiutud.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10e) | Jätkuvalt tuleks arutada sooviljeluse (või rabakasvatuse) määratlust, et minna kiiresti üle kliimasõbralikumale mahepõllumajandusele ning lõpetada kuivendamine ja taastada vee looduslik tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10e)

Jätkuvalt tuleks arutada sooviljeluse (või rabakasvatuse) määratlust, et minna kiiresti üle kliimasõbralikumale mahepõllumajandusele ning lõpetada kuivendamine ja taastada vee looduslik tase.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10f) | Kooskõlas liidu eesmärgiga vähendada 2050. aastaks maahõive määra nullini, tuleks vältida loodus- ja põllumajandusmaa teisendamist hoonestatud aladeks. Seetõttu peaksid liikmesriigid integreerima oma maakasutuskavadesse meetmed, mis on ette nähtud linnastumisest tuleneva maahõive kompenseerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10f)

Kooskõlas liidu eesmärgiga vähendada 2050. aastaks maahõive määra nullini, tuleks vältida loodus- ja põllumajandusmaa teisendamist hoonestatud aladeks. Seetõttu peaksid liikmesriigid integreerima oma maakasutuskavadesse meetmed, mis on ette nähtud linnastumisest tuleneva maahõive kompenseerimiseks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Võttes arvesse iga liikmesriigi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eripära ning asjaolu, et liikmesriigid peavad oma riiklike siduvate eesmärkide saavutamiseks oma tulemuslikkust suurendama, peaks liikmesriikidele jääma teatav paindlikkus, mis hõlmab ülejääkidega kauplemist ja metsaspetsiifiliste paindlikkusmeetmete laiendamist, järgides samal ajal eesmärkide keskkonnaalase terviklikkuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Võttes arvesse iga liikmesriigi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eripära ning asjaolu, et liikmesriigid peavad oma riiklike siduvate eesmärkide saavutamiseks oma tulemuslikkust suurendama, peaks liikmesriikidele jääma teatav paindlikkus, mis hõlmab ülejääkidega kauplemist ja metsaspetsiifiliste paindlikkusmeetmete laiendamist, järgides samal ajal eesmärkide keskkonnaalase terviklikkuse põhimõtet.

| (11) | Võttes arvesse iga liikmesriigi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eripära ning asjaolu, et liikmesriigid peavad oma riiklike siduvate eesmärkide saavutamiseks oma tulemuslikkust suurendama, peaks liikmesriikidele jääma teatav paindlikkus, mis hõlmab ülejääkidega
  miinimumhinnaga
  kauplemist ja metsaspetsiifiliste paindlikkusmeetmete laiendamist, järgides samal ajal eesmärkide keskkonnaalase terviklikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse iga liikmesriigi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori eripära ning asjaolu, et liikmesriigid peavad oma riiklike siduvate eesmärkide saavutamiseks oma tulemuslikkust suurendama, peaks liikmesriikidele jääma teatav paindlikkus, mis hõlmab ülejääkidega
  miinimumhinnaga
  kauplemist ja metsaspetsiifiliste paindlikkusmeetmete laiendamist, järgides samal ajal eesmärkide keskkonnaalase terviklikkuse põhimõtet.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Praeguste arvestuseeskirjade kohaldamise lõpetamine pärast 2025. aastat tekitab vajaduse alternatiivsete sätete järele seoses selliste looduslike häiringutega nagu tulekahjud, kahjurid ja tormid, et tulla toime looduslikest protsessidest või
  kliimamuutustest tingitud
  ebakindlusega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris. Looduslike häiringutega seotud paindlikkusmehhanism peaks olema liikmesriikidele kättesaadav 2032. aastal, tingimusel et nad on ammendanud kõik muud nende käsutuses olevad paindlikkusmeetmed ja kehtestanud asjakohased meetmed, et vähendada oma maa haavatavust selliste häiringute suhtes, ning et liit on saavutanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori 2030. aasta eesmärgi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Praeguste arvestuseeskirjade kohaldamise lõpetamine pärast 2025. aastat tekitab vajaduse alternatiivsete sätete järele seoses selliste looduslike häiringutega nagu tulekahjud, kahjurid ja tormid, et tulla toime looduslikest protsessidest või
  kliimamuutustest tingitud
  ebakindlusega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris. Looduslike häiringutega seotud paindlikkusmehhanism peaks olema liikmesriikidele kättesaadav 2032. aastal, tingimusel et nad on ammendanud kõik muud nende käsutuses olevad paindlikkusmeetmed ja kehtestanud asjakohased meetmed, et vähendada oma maa haavatavust selliste häiringute suhtes, ning et liit on saavutanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori 2030. aasta eesmärgi.

| (12) | Praeguste arvestuseeskirjade kohaldamise lõpetamine pärast 2025. aastat tekitab vajaduse alternatiivsete sätete järele seoses selliste looduslike häiringutega nagu tulekahjud, kahjurid ja tormid, et tulla toime looduslikest protsessidest või
  kliimamuutuste põhjustatud ökosüsteemi häiringutest tingitud
  ebakindlusega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris
  , tingimusel et neid olukordi ei olnud võimalik ette näha ega ära hoida, eelkõige kohanemismeetmete rakendamise kaudu
  . Looduslike häiringutega seotud paindlikkusmehhanism peaks olema liikmesriikidele kättesaadav 2032. aastal, tingimusel et nad on ammendanud kõik muud nende käsutuses olevad paindlikkusmeetmed
  ning on tõestanud, et allesjäänud ülejääk on otseselt seotud looduslike häiringute või kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute mõjuga,
  ja kehtestanud asjakohased meetmed
  loodusliku CO2 sidumise parandamiseks, mis soodustavad elurikkust ja vähendavad
  oma maa haavatavust selliste häiringute suhtes, ning et liit on saavutanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori 2030. aasta eesmärgi. |
| --- | --- |

(12)

Praeguste arvestuseeskirjade kohaldamise lõpetamine pärast 2025. aastat tekitab vajaduse alternatiivsete sätete järele seoses selliste looduslike häiringutega nagu tulekahjud, kahjurid ja tormid, et tulla toime looduslikest protsessidest või
  kliimamuutuste põhjustatud ökosüsteemi häiringutest tingitud
  ebakindlusega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris
  , tingimusel et neid olukordi ei olnud võimalik ette näha ega ära hoida, eelkõige kohanemismeetmete rakendamise kaudu
  . Looduslike häiringutega seotud paindlikkusmehhanism peaks olema liikmesriikidele kättesaadav 2032. aastal, tingimusel et nad on ammendanud kõik muud nende käsutuses olevad paindlikkusmeetmed
  ning on tõestanud, et allesjäänud ülejääk on otseselt seotud looduslike häiringute või kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute mõjuga,
  ja kehtestanud asjakohased meetmed
  loodusliku CO2 sidumise parandamiseks, mis soodustavad elurikkust ja vähendavad
  oma maa haavatavust selliste häiringute suhtes, ning et liit on saavutanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori 2030. aasta eesmärgi.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Koos kasvuhoonegaaside sidumist käsitlevate kohustuslike riiklike iga-aastaste eesmärkide kehtestamisega, mis põhinevad alates 2026. aastast teatatud kasvuhoonegaaside heitel ja sidumisel, tuleks sätestada eesmärkide täitmise eeskirjad. Määruses (EL) 2018/842 sätestatud põhimõtteid tuleks kohaldada mutatis mutandis, kusjuures mittetäitmise eest määratav karistus arvutatakse järgmiselt: 108 % erinevusest määratud eesmärgi ja asjaomasel aastal teatatud netosidumise vahel lisatakse liikmesriigi järgmisel aastal esitatud kasvuhoonegaaside heite näitajale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Koos kasvuhoonegaaside sidumist käsitlevate kohustuslike riiklike iga-aastaste eesmärkide kehtestamisega, mis põhinevad alates 2026. aastast teatatud kasvuhoonegaaside heitel ja sidumisel, tuleks sätestada eesmärkide täitmise eeskirjad. Määruses (EL) 2018/842 sätestatud põhimõtteid tuleks kohaldada mutatis mutandis, kusjuures mittetäitmise eest määratav karistus arvutatakse järgmiselt: 108 % erinevusest määratud eesmärgi ja asjaomasel aastal teatatud netosidumise vahel lisatakse liikmesriigi järgmisel aastal esitatud kasvuhoonegaaside heite näitajale.

| (13) | Koos kasvuhoonegaaside sidumist käsitlevate kohustuslike riiklike iga-aastaste eesmärkide kehtestamisega, mis põhinevad alates 2026. aastast teatatud kasvuhoonegaaside heitel ja sidumisel, tuleks sätestada eesmärkide täitmise eeskirjad. Määruses (EL) 2018/842 sätestatud põhimõtteid tuleks kohaldada mutatis mutandis, kusjuures mittetäitmise eest määratav karistus arvutatakse järgmiselt: 108 % erinevusest määratud eesmärgi ja asjaomasel aastal teatatud netosidumise vahel lisatakse liikmesriigi järgmisel aastal esitatud kasvuhoonegaaside heite näitajale.
  Komisjon peaks kooskõlas aluslepingutega võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse sätete järgimine liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

(13)

Koos kasvuhoonegaaside sidumist käsitlevate kohustuslike riiklike iga-aastaste eesmärkide kehtestamisega, mis põhinevad alates 2026. aastast teatatud kasvuhoonegaaside heitel ja sidumisel, tuleks sätestada eesmärkide täitmise eeskirjad. Määruses (EL) 2018/842 sätestatud põhimõtteid tuleks kohaldada mutatis mutandis, kusjuures mittetäitmise eest määratav karistus arvutatakse järgmiselt: 108 % erinevusest määratud eesmärgi ja asjaomasel aastal teatatud netosidumise vahel lisatakse liikmesriigi järgmisel aastal esitatud kasvuhoonegaaside heite näitajale.
  Komisjon peaks kooskõlas aluslepingutega võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse sätete järgimine liikmesriikide poolt.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste oluline osa ja õigusriigi kaitsmise vahend. Kodanikuühiskonnal on liikmesriikides oluline roll järelevalvajana ning ta pakub olulist tuge, et aidata saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. Selleks et kaitsta oma õigusi ja vaidlustada käesoleva määruse rakendamise rikkumisi riiklikul tasandil, peaksid liikmesriigid tagama, et kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel on juurdepääs õiguskaitsele. Selleks et tagada selle õiguse ühetaoline kasutamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesolevasse määrusesse lisada artikkel, mis käsitleb õiguskaitse kättesaadavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste oluline osa ja õigusriigi kaitsmise vahend. Kodanikuühiskonnal on liikmesriikides oluline roll järelevalvajana ning ta pakub olulist tuge, et aidata saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. Selleks et kaitsta oma õigusi ja vaidlustada käesoleva määruse rakendamise rikkumisi riiklikul tasandil, peaksid liikmesriigid tagama, et kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel on juurdepääs õiguskaitsele. Selleks et tagada selle õiguse ühetaoline kasutamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesolevasse määrusesse lisada artikkel, mis käsitleb õiguskaitse kättesaadavust.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EL) 2018/841 nende sätete rakendamiseks, millega kehtestatakse liikmesriikidele aastaks eesmärgiks seatud heitkogused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011

   (37)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EL) 2018/841 nende sätete rakendamiseks, millega kehtestatakse liikmesriikidele aastaks eesmärgiks seatud heitkogused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011

   (37)

  .

| (14) | Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust seoses liikmesriikidele aastaks eesmärgiks seatud heitkogustega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris ning liikmesriikide eesmärkidesse lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise meetodiga ja sõltumatu eksperdi hinnanguga, määrates kindlaks miinimumkriteeriumid bioloogilise mitmekesisuse seire lisamiseks maakasutuse seiresüsteemi ning võttes vastu metoodika kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute mõju hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprill 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (36a)

  . Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust seoses liikmesriikidele aastaks eesmärgiks seatud heitkogustega maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris ning liikmesriikide eesmärkidesse lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise meetodiga ja sõltumatu eksperdi hinnanguga, määrates kindlaks miinimumkriteeriumid bioloogilise mitmekesisuse seire lisamiseks maakasutuse seiresüsteemi ning võttes vastu metoodika kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute mõju hindamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprill 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (36a)

  . Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Euroopas kasutatakse riiklikke metsainventuure selleks, et anda teavet metsa ökosüsteemi teenuste hindamiseks. Metsainventuuride seiresüsteem on riigiti erinev, sest igal riigil on oma metoodikal põhinev metsainventuuri süsteem. Komisjon ja liikmesriigid peaksid ühtlustama näitajad, määratlused ja erinevad inventuurisüsteemid ning looma järjepideva metsaseiresüsteemi kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Euroopas kasutatakse riiklikke metsainventuure selleks, et anda teavet metsa ökosüsteemi teenuste hindamiseks. Metsainventuuride seiresüsteem on riigiti erinev, sest igal riigil on oma metoodikal põhinev metsainventuuri süsteem. Komisjon ja liikmesriigid peaksid ühtlustama näitajad, määratlused ja erinevad inventuurisüsteemid ning looma järjepideva metsaseiresüsteemi kogu liidus.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Aruandluspõhiste eesmärkide muutmise tõttu tuleb kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist hinnata suurema täpsusega. Lisaks nõutakse komisjoni teatistega, mis käsitlevad ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030, (38) strateegiat „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (39) ning ELi metsastrateegiat (40), Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/2001 (41) ning komisjoni teatisega „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (42) maa tõhusamat seiret, et aidata seeläbi kaitsta ja suurendada looduspõhise süsiniku sidumise vastupidavust kogu liidus. Heite ja sidumise seiret ja aruandlust tuleb ajakohastada, kasutades liidu programmide, näiteks Copernicuse raames kättesaadavat kõrgetasemelist tehnoloogiat ning ühise põllumajanduspoliitika alusel kogutud digitaalseid andmeid, samuti rohe- ja digipööret innovatsioonivaldkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Aruandluspõhiste eesmärkide muutmise tõttu tuleb kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist hinnata suurema täpsusega. Lisaks nõutakse komisjoni teatistega, mis käsitlevad ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030, (38) strateegiat „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (39) ning ELi metsastrateegiat (40), Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/2001 (41) ning komisjoni teatisega „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (42) maa tõhusamat seiret, et aidata seeläbi kaitsta ja suurendada looduspõhise süsiniku sidumise vastupidavust kogu liidus. Heite ja sidumise seiret ja aruandlust tuleb ajakohastada, kasutades liidu programmide, näiteks Copernicuse raames kättesaadavat kõrgetasemelist tehnoloogiat ning ühise põllumajanduspoliitika alusel kogutud digitaalseid andmeid, samuti rohe- ja digipööret innovatsioonivaldkonnas.

| (16) | Aruandluspõhiste eesmärkide muutmise tõttu tuleb kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist hinnata ja mõõta suurema täpsusega. Lisaks nõutakse komisjoni teatistega, mis käsitlevad ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030, (38) strateegiat „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (39),
  ELi mullastrateegiat

   (39a)

  ja
  ELi metsastrateegiat (40) ning
  komisjoni teatisega „Kestlikud süsinikuringed“

   (40a),
  ELi ajakohastatud biomajanduse strateegiaga

   (40b), Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/2001 (41) ning komisjoni teatisega „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (42) maa tõhusamat seiret, et aidata seeläbi kaitsta ja suurendada looduspõhise süsiniku sidumise vastupidavust kogu liidus
  ning stimuleerida koostoimet liidu kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse poliitika vahel
  . Heite ja sidumise
  satelliit- ja kohapealset
  seiret ja aruandlust tuleb ajakohastada, kasutades liidu programmide, näiteks Copernicuse raames kättesaadavat kõrgetasemelist tehnoloogiat
  ning kasutades täielikult ära juba olemasolevaid vahendeid, nagu LUCASe uuringud (maakasutuse statistiline raamuuring)
  , ning ühise põllumajanduspoliitika alusel kogutud digitaalseid andmeid, samuti rohe- ja digipööret innovatsioonivaldkonnas.
  Sellega seoses peaks komisjon andma liikmesriikidele abi 3. määramistasandi meetodi kohaldamisel alates 2026. aastast, et tagada andmete järjepidevus ja läbipaistvus, ning jätkama tööd GISi georuumiliste andmetega liidu tasandil. |
| --- | --- |

(16)

Aruandluspõhiste eesmärkide muutmise tõttu tuleb kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist hinnata ja mõõta suurema täpsusega. Lisaks nõutakse komisjoni teatistega, mis käsitlevad ELi elurikkuse strateegiat aastani 2030, (38) strateegiat „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (39),
  ELi mullastrateegiat

   (39a)

  ja
  ELi metsastrateegiat (40) ning
  komisjoni teatisega „Kestlikud süsinikuringed“

   (40a),
  ELi ajakohastatud biomajanduse strateegiaga

   (40b), Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/2001 (41) ning komisjoni teatisega „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (42) maa tõhusamat seiret, et aidata seeläbi kaitsta ja suurendada looduspõhise süsiniku sidumise vastupidavust kogu liidus
  ning stimuleerida koostoimet liidu kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse poliitika vahel
  . Heite ja sidumise
  satelliit- ja kohapealset
  seiret ja aruandlust tuleb ajakohastada, kasutades liidu programmide, näiteks Copernicuse raames kättesaadavat kõrgetasemelist tehnoloogiat
  ning kasutades täielikult ära juba olemasolevaid vahendeid, nagu LUCASe uuringud (maakasutuse statistiline raamuuring)
  , ning ühise põllumajanduspoliitika alusel kogutud digitaalseid andmeid, samuti rohe- ja digipööret innovatsioonivaldkonnas.
  Sellega seoses peaks komisjon andma liikmesriikidele abi 3. määramistasandi meetodi kohaldamisel alates 2026. aastast, et tagada andmete järjepidevus ja läbipaistvus, ning jätkama tööd GISi georuumiliste andmetega liidu tasandil.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Selleks et täita ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030 ja ELi uue metsastrateegia 2030 raames võetud kohustusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse (EL) 2018/1999 V lisa, et lisada uusi maakategooriaid nendele, mis on hõlmatud kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteemiga, ja nendele, mis on hõlmatud taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteemiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Selleks et täita ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030 ja ELi uue metsastrateegia 2030 raames võetud kohustusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse (EL) 2018/1999 V lisa, et lisada uusi maakategooriaid nendele, mis on hõlmatud kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteemiga, ja nendele, mis on hõlmatud taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteemiga.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist mõjutavad
  oodatavad
  inimtekkelised muutused
  mere- ja mageveekeskkonna kasutamises
  , näiteks avamereenergia kasutamise kavandatud
  laiendamine, vesiviljelustoodete tootmise võimalik suurenemine ja suurenev looduskaitse
  ELi elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Praegu ei sisaldu need heitkogused ja sidumine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni standardsetes aruandlustabelites. Pärast aruandlusmetoodika vastuvõtmist kaalub komisjon käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 kohasel läbivaatamisel
  aruandlust edusammude, analüüsi teostatavuse ning aruandluse
  mere- ja mageveekeskkonnale laiendamise mõju kohta, tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele kõnealuste voogude kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist mõjutavad
  oodatavad
  inimtekkelised muutused
  mere- ja mageveekeskkonna kasutamises
  , näiteks avamereenergia kasutamise kavandatud
  laiendamine, vesiviljelustoodete tootmise võimalik suurenemine ja suurenev looduskaitse
  ELi elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamiseks. Praegu ei sisaldu need heitkogused ja sidumine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni standardsetes aruandlustabelites. Pärast aruandlusmetoodika vastuvõtmist kaalub komisjon käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 kohasel läbivaatamisel
  aruandlust edusammude, analüüsi teostatavuse ning aruandluse
  mere- ja mageveekeskkonnale laiendamise mõju kohta, tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele kõnealuste voogude kohta.

| (17) | Kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist mõjutavad inimtekkelised muutused
  mere-, ranniku- ja mageveeökosüsteemides võivad olla märkimisväärsed, ning nende ulatus võib tulevikus muutuda, tänu
  näiteks avamereenergia kasutamise kavandatud
  laiendamisele, vesiviljelustoodete tootmise võimalikule suurenemisele ja suurenevale looduskaitsele, mida on vaja
  ELi elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamiseks.
  Rannikuäärsed märgalad pakuvad erilist huvi nii liidu bioloogilise mitmekesisuse kui ka liidu välistegevusest mõjutatud äärepoolseimate piirkondade ja ökosüsteemide jaoks ning neil võib olla oluline roll kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel nn sinise süsiniku ökosüsteemidena.
  Praegu ei sisaldu need heitkogused ja sidumine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni standardsetes aruandlustabelites. Pärast aruandlusmetoodika vastuvõtmist kaalub komisjon käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 kohasel läbivaatamisel
  selle kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist mere-, ranniku-, sealhulgas delta märgalades ja mageveeökosüsteemides
  , tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele kõnealuste voogude
  ja nende põhjuste
  kohta,
  ning kehtestades nendele heidetele ja nende sidumisele konkreetsed eesmärgid
  . |
| --- | --- |

(17)

Kasvuhoonegaaside heidet ja selle sidumist mõjutavad inimtekkelised muutused
  mere-, ranniku- ja mageveeökosüsteemides võivad olla märkimisväärsed, ning nende ulatus võib tulevikus muutuda, tänu
  näiteks avamereenergia kasutamise kavandatud
  laiendamisele, vesiviljelustoodete tootmise võimalikule suurenemisele ja suurenevale looduskaitsele, mida on vaja
  ELi elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamiseks.
  Rannikuäärsed märgalad pakuvad erilist huvi nii liidu bioloogilise mitmekesisuse kui ka liidu välistegevusest mõjutatud äärepoolseimate piirkondade ja ökosüsteemide jaoks ning neil võib olla oluline roll kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel nn sinise süsiniku ökosüsteemidena.
  Praegu ei sisaldu need heitkogused ja sidumine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni standardsetes aruandlustabelites. Pärast aruandlusmetoodika vastuvõtmist kaalub komisjon käesoleva määruse artikli 17 lõike 2 kohasel läbivaatamisel
  selle kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist mere-, ranniku-, sealhulgas delta märgalades ja mageveeökosüsteemides
  , tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele kõnealuste voogude
  ja nende põhjuste
  kohta,
  ning kehtestades nendele heidetele ja nende sidumisele konkreetsed eesmärgid
  .

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määrust tuleks muuta, et see oleks kooskõlas Pariisi kokkuleppe artikliga 6 ja Glasgows toimunud kliimatippkohtumise tulemustega, ning vältida tuleks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Samal ajal peaksid liit ja liikmesriigid ergutama rahvusvahelisi partnereid ja kolmandaid osapooli võtma maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandussektori valdkonnas lisameetmeid ka eelseisvate ÜRO kliimamuutuste konverentside ja muus rahvusvaheliste teguritega seoses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määrust tuleks muuta, et see oleks kooskõlas Pariisi kokkuleppe artikliga 6 ja Glasgows toimunud kliimatippkohtumise tulemustega, ning vältida tuleks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Samal ajal peaksid liit ja liikmesriigid ergutama rahvusvahelisi partnereid ja kolmandaid osapooli võtma maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandussektori valdkonnas lisameetmeid ka eelseisvate ÜRO kliimamuutuste konverentside ja muus rahvusvaheliste teguritega seoses.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | asjaomaste liidu institutsioonide ja liikmesriikide kohustusi võtta vajalikud meetmed CO2 sidumiseks maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris 2031. aastast alates, et panustada Pariisi kokkuleppe artikli 5 lõikesse 1 ja tagada looduslike CO2 sidujate kestlik ja prognoositav pikaajaline panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse hiljemalt 2050. aastaks ning seejärel negatiivsete heitkoguste saavutamisse, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

db)

asjaomaste liidu institutsioonide ja liikmesriikide kohustusi võtta vajalikud meetmed CO2 sidumiseks maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris 2031. aastast alates, et panustada Pariisi kokkuleppe artikli 5 lõikesse 1 ja tagada looduslike CO2 sidujate kestlik ja prognoositav pikaajaline panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse hiljemalt 2050. aastaks ning seejärel negatiivsete heitkoguste saavutamisse, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | liikmesriikide kohustusi võtta vajalikke meetmeid, et saavutada liidus 2035. aastaks ühiselt kliimaneutraalsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris, sealhulgas põllumajandussektori muu kui CO2-heide.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

liikmesriikide kohustusi võtta vajalikke meetmeid, et saavutada liidus 2035. aastaks ühiselt kliimaneutraalsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris, sealhulgas põllumajandussektori muu kui CO2-heide.“

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 2 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ka I lisa A osas loetletud selliste kasvuhoonegaaside heite ja sidumise suhtes, millest on teatatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4 ning mis on tekkinud alates 2031. aastast liikmesriikide territooriumil lõike 2 punktides a–j loetletud maakategooriates ja järgmistes sektorites: | välja jäetud |
| a) | soolesisene fermentatsioon; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ka I lisa A osas loetletud selliste kasvuhoonegaaside heite ja sidumise suhtes, millest on teatatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4 ning mis on tekkinud alates 2031. aastast liikmesriikide territooriumil lõike 2 punktides a–j loetletud maakategooriates ja järgmistes sektorites:

välja jäetud

välja jäetud

a)

a)

soolesisene fermentatsioon;

soolesisene fermentatsioon;

| b) | sõnnikukäitlus; |
| --- | --- |

b)

b)

sõnnikukäitlus;

sõnnikukäitlus;

| c) | riisikasvatus; |
| --- | --- |

c)

c)

riisikasvatus;

riisikasvatus;

| d) | põllumajandusmaad; |
| --- | --- |

d)

d)

põllumajandusmaad;

põllumajandusmaad;

| e) | savannide tahtlik põletamine; |
| --- | --- |

e)

e)

savannide tahtlik põletamine;

savannide tahtlik põletamine;

| f) | põllumajandusjääkide põletamine põllul; |
| --- | --- |

f)

f)

põllumajandusjääkide põletamine põllul;

põllumajandusjääkide põletamine põllul;

| g) | lupjamine; |
| --- | --- |

g)

g)

lupjamine;

lupjamine;

| h) | karbamiidi kasutamine; |
| --- | --- |

h)

h)

karbamiidi kasutamine;

karbamiidi kasutamine;

| i) | muud süsinikku sisaldavad väetised; |
| --- | --- |

i)

i)

muud süsinikku sisaldavad väetised;

muud süsinikku sisaldavad väetised;

| j) | muu.“ |
| --- | --- |

j)

j)

muu.“

muu.“

Muudatusettepanek ud 97 ja 50cp2

Muudatusettepanek ud 97 ja 50cp2

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärk on 310 miljonit CO2-ekvivalenttonni liikmesriikide käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud eesmärkide summana ning see põhineb liidu kasvuhoonegaaside inventuuri 2016., 2017. ja 2018. aasta andmete keskmisel. | 2.   Liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärk
  maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorites on vähemalt
  310 miljonit CO2-ekvivalenttonni liikmesriikide käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud eesmärkide summana ning see põhineb liidu kasvuhoonegaaside inventuuri 2016., 2017. ja 2018. aasta andmete keskmisel.
  Seda eesmärki võimendavad veelgi liidu tasandi lisameetmed ja -algatused, et toetada süsinikku siduvat põllumajandust, tagades 2030. aastaks liidu tasandil vähemalt 50 miljoni CO2-ekvivalenttonni netosidumise. Sellised meetmed ja algatused ning eesmärkide arvutamise ja liikmesriikide vahel jaotamise metoodika täiendavad käesolevat määrust üks aasta pärast käesoleva õigusakti jõustumist. |
| Iga liikmesriik tagab, et artiklites 12,
  13 ja
  13b sätestatud paindlikkusmeetmeid arvesse võttes ei ületa tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates igal aastal ajavahemikul 2026–2030 kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastane summa piirmäära, mis on kehtestatud lineaarse trajektooriga, mis lõpeb 2030. aastal asjaomase liikmesriigi jaoks IIa lisas sätestatud eesmärgi juures. Liikmesriigi lineaarne trajektoor algab 2022. aastal. | Iga liikmesriik tagab, et artiklites 12 ja 13b sätestatud paindlikkusmeetmeid arvesse võttes ei ületa tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates igal aastal ajavahemikul 2026–2030 kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastane summa piirmäära, mis on kehtestatud lineaarse trajektooriga, mis lõpeb 2030. aastal asjaomase liikmesriigi jaoks IIa lisas sätestatud eesmärgi juures. Liikmesriigi lineaarne trajektoor algab 2022. aastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärk on 310 miljonit CO2-ekvivalenttonni liikmesriikide käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud eesmärkide summana ning see põhineb liidu kasvuhoonegaaside inventuuri 2016., 2017. ja 2018. aasta andmete keskmisel.

2.   Liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärk
  maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorites on vähemalt
  310 miljonit CO2-ekvivalenttonni liikmesriikide käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud eesmärkide summana ning see põhineb liidu kasvuhoonegaaside inventuuri 2016., 2017. ja 2018. aasta andmete keskmisel.
  Seda eesmärki võimendavad veelgi liidu tasandi lisameetmed ja -algatused, et toetada süsinikku siduvat põllumajandust, tagades 2030. aastaks liidu tasandil vähemalt 50 miljoni CO2-ekvivalenttonni netosidumise. Sellised meetmed ja algatused ning eesmärkide arvutamise ja liikmesriikide vahel jaotamise metoodika täiendavad käesolevat määrust üks aasta pärast käesoleva õigusakti jõustumist.

Iga liikmesriik tagab, et artiklites 12,
  13 ja
  13b sätestatud paindlikkusmeetmeid arvesse võttes ei ületa tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates igal aastal ajavahemikul 2026–2030 kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastane summa piirmäära, mis on kehtestatud lineaarse trajektooriga, mis lõpeb 2030. aastal asjaomase liikmesriigi jaoks IIa lisas sätestatud eesmärgi juures. Liikmesriigi lineaarne trajektoor algab 2022. aastal.

13 ja

Iga liikmesriik tagab, et artiklites 12 ja 13b sätestatud paindlikkusmeetmeid arvesse võttes ei ületa tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates igal aastal ajavahemikul 2026–2030 kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastane summa piirmäära, mis on kehtestatud lineaarse trajektooriga, mis lõpeb 2030. aastal asjaomase liikmesriigi jaoks IIa lisas sätestatud eesmärgi juures. Liikmesriigi lineaarne trajektoor algab 2022. aastal.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , milles sätestatakse iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside netosidumise lineaarsel trajektooril põhinevad iga-aastased eesmärgid iga aasta kohta ajavahemikul 2026–2029 CO2-ekvivalenttonnides. Need riiklikud trajektoorid põhinevad iga liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud keskmistel kasvuhoonegaaside inventuuri andmetel. Liikmesriikidele IIa lisas seatud eesmärkide summana väljendatud 310 miljoni CO2-ekvivalenttonni suuruse netosidumise suhtes võib kohaldada tehnilist parandust, kui metoodika on liikmesriikides muutunud. Liikmesriikide eesmärkidele lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise meetod sätestatakse nendes
  rakendusaktides
  . Kõnealuste
  rakendusaktide
  kehtestamiseks vaatab komisjon põhjalikult läbi kõige värskemad riiklikud inventuuriandmed, mille liikmesriigid on esitanud 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4. | 3.   Komisjon võtab
  kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid
  , milles sätestatakse iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside netosidumise lineaarsel trajektooril põhinevad iga-aastased eesmärgid
  maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorile
  iga aasta kohta ajavahemikul 2026–2029 CO2-ekvivalenttonnides. Need riiklikud trajektoorid põhinevad iga liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud keskmistel kasvuhoonegaaside inventuuri andmetel. Liikmesriikidele IIa lisas seatud eesmärkide summana väljendatud
  vähemalt
  310 miljoni CO2-ekvivalenttonni suuruse netosidumise suhtes võib kohaldada tehnilist parandust, kui metoodika on liikmesriikides muutunud
  , ning selle suhtes kohaldatakse läbivaatamist sõltumatute ekspertide poolt, milles kinnitatakse tehnilise paranduse vajalikkust ja proportsionaalsust vastavalt seire- ja aruandlusandmete suurenenud täpsusele
  . Liikmesriikide eesmärkidele lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise
  ja sõltumatute ekspertide läbivaatamise
  meetod sätestatakse nendes
  delegeeritud õigusaktides ja tehakse üldsusele kättesaadavaks
  . Kõnealuste
  delegeeritud õigusaktide
  kehtestamiseks vaatab komisjon põhjalikult läbi kõige värskemad riiklikud inventuuriandmed, mille liikmesriigid on esitanud 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4. |
| Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 16a osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , milles sätestatakse iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside netosidumise lineaarsel trajektooril põhinevad iga-aastased eesmärgid iga aasta kohta ajavahemikul 2026–2029 CO2-ekvivalenttonnides. Need riiklikud trajektoorid põhinevad iga liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud keskmistel kasvuhoonegaaside inventuuri andmetel. Liikmesriikidele IIa lisas seatud eesmärkide summana väljendatud 310 miljoni CO2-ekvivalenttonni suuruse netosidumise suhtes võib kohaldada tehnilist parandust, kui metoodika on liikmesriikides muutunud. Liikmesriikide eesmärkidele lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise meetod sätestatakse nendes
  rakendusaktides
  . Kõnealuste
  rakendusaktide
  kehtestamiseks vaatab komisjon põhjalikult läbi kõige värskemad riiklikud inventuuriandmed, mille liikmesriigid on esitanud 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4.

3.   Komisjon võtab
  kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid
  , milles sätestatakse iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside netosidumise lineaarsel trajektooril põhinevad iga-aastased eesmärgid
  maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorile
  iga aasta kohta ajavahemikul 2026–2029 CO2-ekvivalenttonnides. Need riiklikud trajektoorid põhinevad iga liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud keskmistel kasvuhoonegaaside inventuuri andmetel. Liikmesriikidele IIa lisas seatud eesmärkide summana väljendatud
  vähemalt
  310 miljoni CO2-ekvivalenttonni suuruse netosidumise suhtes võib kohaldada tehnilist parandust, kui metoodika on liikmesriikides muutunud
  , ning selle suhtes kohaldatakse läbivaatamist sõltumatute ekspertide poolt, milles kinnitatakse tehnilise paranduse vajalikkust ja proportsionaalsust vastavalt seire- ja aruandlusandmete suurenenud täpsusele
  . Liikmesriikide eesmärkidele lisatava tehnilise paranduse kindlaksmääramise
  ja sõltumatute ekspertide läbivaatamise
  meetod sätestatakse nendes
  delegeeritud õigusaktides ja tehakse üldsusele kättesaadavaks
  . Kõnealuste
  delegeeritud õigusaktide
  kehtestamiseks vaatab komisjon põhjalikult läbi kõige värskemad riiklikud inventuuriandmed, mille liikmesriigid on esitanud 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõikele 4.

Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 16a osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 16a osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui liikmesriigid on valmis oma eesmärke ületama, ergutatakse neid seda tegema. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui liikmesriigid on valmis oma eesmärke ületama, ergutatakse neid seda tegema.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Asjaomased liidu institutsioonid ja liikmesriigid võtavad vastavalt liidu ja liikmesriikide tasandil vajalikud meetmed, et jätkuvalt suurendada kasvuhoonegaaside netosidumist maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris pärast 2031. aastat, et aidata kaasa Pariisi kokkuleppe artikli 5 lõike 1 täitmisele ja tagada looduslike CO2 sidujate kestlik ja prognoositav pikaajaline panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse hiljemalt 2050. aastaks ning saavutada seejärel negatiivne heide, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. |
| | Arvestades kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuannetega ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kasvuhoonegaaside eelarvega ning võttes aluseks lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, mille iga liikmesriik on esitanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt 30. juuniks 2024, esitab komisjon 1. jaanuariks 2025 ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et kehtestada liidu ja liikmesriikide kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärgid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris vähemalt 2035., 2040., 2045. ja 2050. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Asjaomased liidu institutsioonid ja liikmesriigid võtavad vastavalt liidu ja liikmesriikide tasandil vajalikud meetmed, et jätkuvalt suurendada kasvuhoonegaaside netosidumist maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris pärast 2031. aastat, et aidata kaasa Pariisi kokkuleppe artikli 5 lõike 1 täitmisele ja tagada looduslike CO2 sidujate kestlik ja prognoositav pikaajaline panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse hiljemalt 2050. aastaks ning saavutada seejärel negatiivne heide, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119.

Arvestades kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuannetega ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kasvuhoonegaaside eelarvega ning võttes aluseks lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, mille iga liikmesriik on esitanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt 30. juuniks 2024, esitab komisjon 1. jaanuariks 2025 ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et kehtestada liidu ja liikmesriikide kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärgid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris vähemalt 2035., 2040., 2045. ja 2050. aastaks.

Arvestades kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuannetega ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kasvuhoonegaaside eelarvega ning võttes aluseks lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, mille iga liikmesriik on esitanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt 30. juuniks 2024, esitab komisjon 1. jaanuariks 2025 ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et kehtestada liidu ja liikmesriikide kasvuhoonegaaside netosidumise eesmärgid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris vähemalt 2035., 2040., 2045. ja 2050. aastaks.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Eesmärk on viia artikli 2 lõike 3 punktides a–j loetletud sektorites kogu liitu hõlmavad kasvuhoonegaaside netoheitkogused 2035. aastaks nullini ja pärast seda saavutada liidus negatiivsed heitkogused. Liit ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et võimaldada 2035. aastaks seatud eesmärk ühiselt saavutada.
  Komisjon
  teeb
  31. detsembriks
  2025


  ja võttes aluseks lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, mille iga liikmesriik on esitanud
  määruse (EL) 2018/1999
  artikli 14 kohaselt 30. juuniks 2024, ettepanekud iga liikmesriigi panuse kohta heite netovähendamisse
  .“ | 4.   Komisjon
  esitab
  31. detsembriks
  2024


  selleks kuupäevaks iga liikmesriigi poolt
  määruse (EL) 2018/1999
  artiklite 14 ja 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete ning lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade alusel ning Euroopa kliimamuutuste teadusnõukogu nõuandeid ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kasvuhoonegaaside eelarvet arvesse võttes Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande edusammude kohta, mida on tehtud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvalt põllumaalt, rohumaalt ja märgaladelt pärinevate kasvuhoonegaaside netosidumise suurendamisel ning määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluvast põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, ning hindab, kas praegused suundumused ja tulevikuprognoosid on kooskõlas eesmärgiga saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste pikaajaline vähendamine kõigis sektorites kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu vahe-eesmärkidega
  . |
| | Aruanne sisaldab mõjuhinnangut, milles vaadeldakse võimalusi, sealhulgas riiklikke eesmärke, et tagada iga sektori ja iga liikmesriigi õiglane panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkide saavutamisse, võttes samal ajal arvesse 2018. aasta ajakohastatud biomajanduse strateegia eesmärke, kestlikku kohalikku toidutootmist ja toiduga kindlustatust, strateegiat „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiat, tulevasi kestliku toidusüsteemi õigusakte, fossiilkütuste bioressursipõhiste toodetega asendamise kiirendamise koostoimet ja kompromisse ning mõju kuni põllumajandusettevõtte tasandini. |
| | Pärast kõnealust aruannet esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks, et tagada kõigi sektorite panus kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Eesmärk on viia artikli 2 lõike 3 punktides a–j loetletud sektorites kogu liitu hõlmavad kasvuhoonegaaside netoheitkogused 2035. aastaks nullini ja pärast seda saavutada liidus negatiivsed heitkogused. Liit ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et võimaldada 2035. aastaks seatud eesmärk ühiselt saavutada.
  Komisjon
  teeb
  31. detsembriks
  2025


  ja võttes aluseks lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, mille iga liikmesriik on esitanud
  määruse (EL) 2018/1999
  artikli 14 kohaselt 30. juuniks 2024, ettepanekud iga liikmesriigi panuse kohta heite netovähendamisse
  .“

4.   Komisjon
  esitab
  31. detsembriks
  2024


  selleks kuupäevaks iga liikmesriigi poolt
  määruse (EL) 2018/1999
  artiklite 14 ja 17 kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete ning lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade alusel ning Euroopa kliimamuutuste teadusnõukogu nõuandeid ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kasvuhoonegaaside eelarvet arvesse võttes Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande edusammude kohta, mida on tehtud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvalt põllumaalt, rohumaalt ja märgaladelt pärinevate kasvuhoonegaaside netosidumise suurendamisel ning määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluvast põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, ning hindab, kas praegused suundumused ja tulevikuprognoosid on kooskõlas eesmärgiga saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste pikaajaline vähendamine kõigis sektorites kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu vahe-eesmärkidega
  .

Aruanne sisaldab mõjuhinnangut, milles vaadeldakse võimalusi, sealhulgas riiklikke eesmärke, et tagada iga sektori ja iga liikmesriigi õiglane panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkide saavutamisse, võttes samal ajal arvesse 2018. aasta ajakohastatud biomajanduse strateegia eesmärke, kestlikku kohalikku toidutootmist ja toiduga kindlustatust, strateegiat „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiat, tulevasi kestliku toidusüsteemi õigusakte, fossiilkütuste bioressursipõhiste toodetega asendamise kiirendamise koostoimet ja kompromisse ning mõju kuni põllumajandusettevõtte tasandini.

Aruanne sisaldab mõjuhinnangut, milles vaadeldakse võimalusi, sealhulgas riiklikke eesmärke, et tagada iga sektori ja iga liikmesriigi õiglane panus liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkide saavutamisse, võttes samal ajal arvesse 2018. aasta ajakohastatud biomajanduse strateegia eesmärke, kestlikku kohalikku toidutootmist ja toiduga kindlustatust, strateegiat „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiat, tulevasi kestliku toidusüsteemi õigusakte, fossiilkütuste bioressursipõhiste toodetega asendamise kiirendamise koostoimet ja kompromisse ning mõju kuni põllumajandusettevõtte tasandini.

Pärast kõnealust aruannet esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks, et tagada kõigi sektorite panus kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkidega.

Pärast kõnealust aruannet esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks, et tagada kõigi sektorite panus kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaalaste vahe-eesmärkidega.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Lõikes 2 osutatud riiklike eesmärkide saavutamiseks meetmete võtmisel võtavad liikmesriigid arvesse põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ning minimaalseid kaitsemeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852

   (1a)

  artiklite 17 ja 18 tähenduses, võttes samal ajal arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid. Komisjon annab välja suunised, et määrata kindlaks ühised reeglid ja metoodika käesolevas lõikes sätestatud eesmärgi saavutamiseks. Komisjonil on lisaks õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust miinimumnõuetega elurikkuse seire lisamiseks maismaaseiresüsteemidesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Lõikes 2 osutatud riiklike eesmärkide saavutamiseks meetmete võtmisel võtavad liikmesriigid arvesse põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ning minimaalseid kaitsemeetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852

   (1a)

  artiklite 17 ja 18 tähenduses, võttes samal ajal arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid. Komisjon annab välja suunised, et määrata kindlaks ühised reeglid ja metoodika käesolevas lõikes sätestatud eesmärgi saavutamiseks. Komisjonil on lisaks õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust miinimumnõuetega elurikkuse seire lisamiseks maismaaseiresüsteemidesse.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Lisatakse järgmine artikkel 4a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Lisatakse järgmine artikkel 4a:

„Artikkel 4a

„Artikkel 4a

Rahaline toetus ja õiglane üleminek kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete tõhustamiseks maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris

Rahaline toetus ja õiglane üleminek kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete tõhustamiseks maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris

1.
     
  Hiljemalt ... [neli kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse kõigi olemasolevate liidu rahastamisvahendite kättesaadavust ja järjepidevust, et suurendada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, et aidata kaasa artikli 4 lõike 3 kohaste eesmärkide saavutamisele kooskõlas artikli 4 lõikega 4a. Kui see on asjakohane, esitab komisjon selles aruandes liikmesriikidele soovitused selle kohta, kuidas tuleb nende ÜPP strateegiakavasid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 artiklile 120 muuta, et anda maa- ja metsaomanikele või -majandajatele vajalikku ja kohandatud rahalist toetust artikli 4 lõike 3 kohaste eesmärkide saavutamiseks kooskõlas artikli 4 lõikega 4a, pidades esmatähtsaks ökosüsteemipõhiste lähenemisviiside edendamist metsades ja põllumajandusmaal ning agrometsanduses. Nendes soovitustes võetakse arvesse vajadust tagada sellise rahalise toetuse abil toimuva sidumise püsivus ning ohtu, et selline sidumine satub juhuslikult või tahtlikult atmosfääri mis tahes kohas.

2.
     
  Kui liikmesriigid kasutavad direktiivi 2003/87/EÜ kohasest ELi HKSi lubatud heitkoguste ühikute enampakkumisest saadud avaliku sektori tulusid selleks, et toetada maa- ja metsaomanike või -majandajate poolt artikli 4 lõike 3 kohaste eesmärkide saavutamiseks kooskõlas artikli 4 lõikega 4a vastu võetud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid, peetakse esmatähtsaks ökosüsteemipõhiste lähenemisviiside edendamist metsades ja põllumajandusmaal. Projektid valitakse objektiivsete, teaduspõhiste ja läbipaistvate ühiste kriteeriumide alusel ning premeeritakse selliseid tavasid, mille kasulikkus kliimale ja keskkonnale on teaduslikult tõestatud, ning mis viivad kestlikule ja pikaajalise süsiniku sidumiseni pinnases ning biomassis, tagades samal ajal sellega kaasnevad ühiskondlikud eelised.

3.
     
  Lõike 3 kohaldamiseks võtab komisjon vastu suunised, et kehtestada projektide valimise ühised kriteeriumid, mis põhinevad muu hulgas komisjoni poolt vastu võetud olemasolevatel suunistel. Komisjon konsulteerib määruse (EL) 2021/1119 artiklis 3 osutatud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukoguga ja ka kodanikuühiskonna ning asjaomaste sidusrühmadega enne selles lõikes osutatud suuniste vastuvõtmist.

4.
     
  Hiljemalt 31. detsembriks 2022 esitab komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et luua õigusraamistik teaduslikult kindla, kestliku, usaldusväärse ja püsiva süsiniku sidumise sertifitseerimiseks, sealhulgas süsinikku siduvate põllumajandustavade kaudu, mis tagavad keskkonnaalase terviklikkuse ja järgivad elurikkust soodustavaid ökoloogilisi põhimõtteid.

5.
     
  Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] ja seejärel iga kahe aasta tagant hindavad liikmesriigid käesolevas määruses sätestatud kohustuste sotsiaalset ja tööalast mõju, sealhulgas mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja töötingimustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil mis tahes artikliga 2 hõlmatud maakategoorias ja sektoris.“

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 5 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Liikmesriik koostab arvestuse, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest pärit heide ja selle sidumine, ja peab seda arvestust. Liikmesriigid tagavad, et arvestus ja muud käesoleva määrusega ette nähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad, võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–).

„1.   Liikmesriik koostab arvestuse, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest pärit heide ja selle sidumine, ja peab seda arvestust. Liikmesriigid tagavad, et arvestus ja muud käesoleva määrusega ette nähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad,
  avalikult kättesaadavad,
  võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–).“

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 5 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c)

3c)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsiniku talletajate süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsiniku talletajate süsinikuvarudes, kui asjaomane süsiniku talletaja ei ole allikas. Süsinikuvarudes toimunud muudatuste arvestusse lisamata jätmise otsust ei kohaldata majandatava metsamaa maa-arvestuskategoorias maapealse biomassi, lagupuidu ja puittoodete süsiniku talletaja puhul.

„4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsiniku talletajate süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsiniku talletajate süsinikuvarudes, kui asjaomane süsiniku talletaja ei ole allikas. Süsinikuvarudes toimunud muudatuste arvestusse lisamata jätmise otsust ei kohaldata majandatava metsamaa maa-arvestuskategoorias maapealse biomassi,
  mineraal- ja orgaaniliste muldade,
  lagupuidu ja puittoodete süsiniku talletaja puhul.“

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 5 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d) | Artikli 5 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d)

3d)

Artikli 5 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Hiljemalt üks aasta pärast [käesoleva muutmismääruse jõustumist] võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakti, millega kehtestatakse majandatava metsamaa kategooria liidu primaar- ja vanade metsade peamiste kategooriate süsinikuvaru ümberkalibreeritud väärtus mõõdetud andmete põhjal.

Komisjon kasutab andmestikke, mis on saadud lõpetatud või käimasolevatest teadusprojektidest asjaomaste põlis- ja vanade metsatüüpide jaoks, ning kasutab muid liidu vahendeid, et rahastada andmelünkadega metsatüüpidega seotud projekte. Kui see on asjakohane, võib selleks luua programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavate ELi missioonide raames spetsiaalse projektikonkursi, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega.“

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 e (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 5 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3e) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3e)

3e)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„5a.
     
  Andmete kogumist tugevdatakse veelgi mulla orgaanilise süsiniku sisalduse ning mulla seisundit ja selle süsinikuvaru mõjutavate tegurite arengu kogu liitu hõlmava ühtlustatud seirega iga-aastaste LUCASe uuringute (maakasutuse statistiline raamuuring) kaudu, mida teevad Euroopa Komisjoni asjaomased talitused.“

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „CO2 säilitamise tooted“; | „
  Kestlikud
  CO2 säilitamise tooted“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„CO2 säilitamise tooted“;

„
  Kestlikud
  CO2 säilitamise tooted“;

Kestlikud

2

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, et muuta käesoleva artikli lõiget 1 ja V lisa, lisades uusi
  CO2 säilitamise toodete, sh
  puittoodete kategooriaid, millel on CO2 sidumise võime, võttes aluseks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsil, ning tagades keskkonnaalase terviklikkuse. | 2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, et muuta käesoleva artikli lõiget 1 ja V lisa, lisades uusi puittoodete kategooriaid, millel on CO2 sidumise võime,
  eeldusel, et uute kategooriate metoodikad on teaduspõhised, läbipaistvad, kontrollitavad ja topeltarvestust vältivad, ning
  võttes aluseks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsil, ning tagades keskkonnaalase terviklikkuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, et muuta käesoleva artikli lõiget 1 ja V lisa, lisades uusi
  CO2 säilitamise toodete, sh
  puittoodete kategooriaid, millel on CO2 sidumise võime, võttes aluseks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsil, ning tagades keskkonnaalase terviklikkuse.

2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, et muuta käesoleva artikli lõiget 1 ja V lisa, lisades uusi puittoodete kategooriaid, millel on CO2 sidumise võime,
  eeldusel, et uute kategooriate metoodikad on teaduspõhised, läbipaistvad, kontrollitavad ja topeltarvestust vältivad, ning
  võttes aluseks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised, mis on vastu võetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsil, ning tagades keskkonnaalase terviklikkuse.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kuue kuu jooksul pärast sellise seadusandliku akti jõustumist, milles käsitletakse süsiniku sidumise sertifitseerimist käsitlevat liidu õigusraamistikku, mis põhineb teaduslikult usaldusväärsetel nõuetel ja arvestuseeskirjadel mõõtmiskvaliteedi, seirestandardite, aruandlusprotokollide ja kontrollivahendite kohta, millega tagatakse keskkonnaalane terviklikkus ning välditakse negatiivset mõju elurikkusele ja ökosüsteemidele, ning kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents või Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents on vastu võtnud uued valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimaliku kasu ja kompromisside kohta seoses kliimamuutuste leevendamise, nendega kohanemise ja elurikkuse kaitsega, kui lisada säästvalt hangitud pikaealisi bioressursipõhiseid CO2 säilitamise tooteid, millel on olelusringi hindamise põhjal süsiniku sidumise netomõju, sealhulgas mõju maakasutusele ja maakasutuse muutusele, mis on seotud suurenenud raiega, ning tingimusel, et kättesaadavad andmed on teaduspõhised, läbipaistvad ja kontrollitavad. Komisjoni aruandele võib vajaduse korral lisada seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse vastavaks muutmiseks, tagades samal ajal keskkonnaalase terviklikkuse, topeltarvestuse vältimise ning tagades, et loodusvarasid kasutatakse ja võetakse ringlusse nii kaua kui võimalik ning rakendatakse igas etapis kõige väärtuslikumal sihtotstarbel. Komisjon võtab arvesse ka vajadust, et CO2 säilitamise toodete olelusringi jooksul ei kahjustataks oluliselt muid keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses.“

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 11 – lõige - 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | Lõike 1 ette lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

Lõike 1 ette lisatakse järgmine lõige:

Lõike 1 ette lisatakse järgmine lõige:

„-1.
     
  Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole täitnud artikli 4 lõikes 3 sätestatud iga-aastast eesmärki kahel järjestikusel aastal, esitab ta asjaomasele liikmesriigile soovitused, milles määratakse kindlaks asjakohased lisameetmed maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris olukorra parandamiseks. Komisjon teeb need soovitused üldsusele kättesaadavaks. Komisjon võib anda sellele liikmesriigile ka tehnilist lisatuge.

Kui esimese lõigu kohaselt antakse soovitusi, muudab asjaomane liikmesriik kuue kuu jooksul alates soovituste saamisest oma riiklikku energia- ja kliimakava ning pikaajalist strateegiat, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1999 artiklites 3 ja 15, et võtta vastu asjakohased lisameetmed, võttes arvesse komisjoni vastu võetud soovitusi. Need meetmed peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Kui esimese lõigu kohaselt antakse soovitusi, muudab asjaomane liikmesriik kuue kuu jooksul alates soovituste saamisest oma riiklikku energia- ja kliimakava ning pikaajalist strateegiat, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1999 artiklites 3 ja 15, et võtta vastu asjakohased lisameetmed, võttes arvesse komisjoni vastu võetud soovitusi. Need meetmed peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni muudetud riiklikest energia- ja kliimakavadest ning pikaajalisest strateegiast, ja esitab lisaks avalduse, milles kirjeldatakse, kuidas kavandatavad muudatused aitavad iga-aastaseid eesmärke paremini saavutada ning kuidas on arvestatud komisjoni soovitustega.

Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni muudetud riiklikest energia- ja kliimakavadest ning pikaajalisest strateegiast, ja esitab lisaks avalduse, milles kirjeldatakse, kuidas kavandatavad muudatused aitavad iga-aastaseid eesmärke paremini saavutada ning kuidas on arvestatud komisjoni soovitustega.

Kui asjaomane liikmesriik ei järgi komisjoni soovitusi, kaalub komisjon vajalike meetmete võtmist kooskõlas aluslepingutega.“;

Kui asjaomane liikmesriik ei järgi komisjoni soovitusi, kaalub komisjon vajalike meetmete võtmist kooskõlas aluslepingutega.“;

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriik
  võib kasutada | 1.   
  Ilma et see piiraks lõike - 1 kohaldamist,
  võib
  liikmesriik
  kasutada |
| (a) | artiklis 12 sätestatud üldisi paindlikkusmeetmeid ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriik
  võib kasutada

1.   
  Ilma et see piiraks lõike - 1 kohaldamist,
  võib
  liikmesriik
  kasutada

(a)

artiklis 12 sätestatud üldisi paindlikkusmeetmeid ning

| a) | artiklis 12 sätestatud üldisi paindlikkusmeetmeid ning |
| --- | --- |

a)

artiklis 12 sätestatud üldisi paindlikkusmeetmeid ning

| (b) | artiklites
   13 ja 13b sätestatud
  majandatava metsamaa paindlikkusmeedet
  , et täita artiklis 4 sätestatud
  kohustust
  . |
| --- | --- |

(b)

artiklites
   13 ja 13b sätestatud
  majandatava metsamaa paindlikkusmeedet
  , et täita artiklis 4 sätestatud
  kohustust
  .

artiklites

majandatava metsamaa paindlikkusmeedet

kohustust

| b) | artiklis
   13
  sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet
  ja
  artiklis
  13b sätestatud
  mehhanismi
  , et täita artiklis 4 sätestatud
  kohustusi ja eesmärke
  . |
| --- | --- |

b)

artiklis
   13
  sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet
  ja
  artiklis
  13b sätestatud
  mehhanismi
  , et täita artiklis 4 sätestatud
  kohustusi ja eesmärke
  .

artiklis

sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet

artiklis

mehhanismi

kohustusi ja eesmärke

Soome võib lisaks esimese lõigu punktides a ja b osutatud paindlikkusmeetmetele kasutada artikli 13a kohaseid lisakompensatsioone.

Soome võib lisaks esimese lõigu punktides a ja b osutatud paindlikkusmeetmetele kasutada artikli 13a kohaseid lisakompensatsioone.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 11 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Kui liikmesriik ei täida määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktis da sätestatud seirekohustusi, keelab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt määratud põhihaldaja (edaspidi „põhihaldaja“) kõnealusel liikmesriigil ajutiselt teha käesoleva määruse artikli 12
  lõigete 2 ja 3
  kohaseid loovutusi või kasutada käesoleva määruse artikli 13 kohast majandatava metsamaa paindlikkusmeedet.“

„2.   Kui liikmesriik ei täida määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktis da sätestatud seirekohustusi, keelab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt määratud põhihaldaja (edaspidi „põhihaldaja“) kõnealusel liikmesriigil ajutiselt teha käesoleva määruse artikli 12
  lõike 2
  kohaseid loovutusi või kasutada käesoleva määruse artikli 13 kohast majandatava metsamaa paindlikkusmeedet.“

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt -a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 12 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Liikmesriik võib ulatuses, milles kogusidumine ületab koguheidet, ja olles sellest lahutanud määruse (EL) 2018/842 artikli 7 alusel arvesse võetud koguse, loovutada ülejäänud sidumiskoguse mõnele teisele liikmesriigile.
  Loovutatud kogust võetakse arvesse käesoleva määruse artikli 4 kohase kohustuse täitmise hindamisel sidumiskoguse saanud liikmesriigi poolt.

„2.   
  Kui kogusidumine ületab liikmesriigis ajavahemikul 2021–2025 tekkinud koguheidet või kui kasvuhoonegaaside netosidumine liikmesriigis ületab tema artikli 4 lõikes 3 sätestatud iga-aastast eesmärki, võib see liikmesriik loovutada ülejäänud sidumiskoguse mõnele teisele liikmesriigile, tingimusel et sidumiskoguse saanud liikmesriik maksab panuse, mis võrdub vähemalt ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute sulgemishindade keskmisega ühisel enampakkumisplatvormil selle aasta jooksul, mil loovutamist kohaldatakse.
  Loovutatud kogust võetakse arvesse käesoleva määruse artikli 4 kohaste kohustuste
  ja eesmärkide
  täitmise hindamisel sidumiskoguse saanud liikmesriigi poolt.“

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid
  võivad kasutada
  lõike 2 kohastest loovutamistest saadud tulu
  kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus või kolmandates riikides ning
  teavitavad komisjoni
  kõigist sellistest
  võetud meetmetest. | 5.   Liikmesriigid
  kasutavad kogu
  lõike 2 kohastest loovutamistest saadud tulu s
  elleks, et rahastada liidu või kolmandate riikide maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris võetavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, võttes samal ajal arvesse määruse (EL) 2020/852 artiklites 17 ja 18 sätestatud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja minimaalseid kaitsemeetmeid
  .
  Liikmesriigid
  teavitavad komisjoni
  nende tulude kasutamisest ja määruse (EL) 2018/1999 artiklis 19 osutatud aruannetes
  võetud meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid
  võivad kasutada
  lõike 2 kohastest loovutamistest saadud tulu
  kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus või kolmandates riikides ning
  teavitavad komisjoni
  kõigist sellistest
  võetud meetmetest.

5.   Liikmesriigid
  kasutavad kogu
  lõike 2 kohastest loovutamistest saadud tulu s
  elleks, et rahastada liidu või kolmandate riikide maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris võetavaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, võttes samal ajal arvesse määruse (EL) 2020/852 artiklites 17 ja 18 sätestatud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja minimaalseid kaitsemeetmeid
  .
  Liikmesriigid
  teavitavad komisjoni
  nende tulude kasutamisest ja määruse (EL) 2018/1999 artiklis 19 osutatud aruannetes
  võetud meetmetest.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Majandatava metsamaa paindlikkusmeede | Majandatava metsamaa paindlikkusmeede |
| 1.   Kui käesoleva määruse kohaselt arvestatud koguheide ületab ajavahemikul 2021–2025 artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates liikmesriigis kogusidumist, võib see liikmesriik kasutada artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks käesolevas artiklis sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet. | 1.   Kui käesoleva määruse kohaselt arvestatud koguheide ületab ajavahemikul 2021–2025 artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates liikmesriigis kogusidumist, võib see liikmesriik kasutada artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks käesolevas artiklis sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet. |
| 2.   Kui ajavahemikul 2021–2025 on artikli 8 lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus arvutusest tulenev heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused: | 2.   Kui ajavahemikul 2021–2025 on artikli 8 lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus arvutusest tulenev heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused: |
| a) | liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 kohaselt esitatud strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või vajaduse korral tõhustamine; ning ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Majandatava metsamaa paindlikkusmeede

Majandatava metsamaa paindlikkusmeede

1.   Kui käesoleva määruse kohaselt arvestatud koguheide ületab ajavahemikul 2021–2025 artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates liikmesriigis kogusidumist, võib see liikmesriik kasutada artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks käesolevas artiklis sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet.

1.   Kui käesoleva määruse kohaselt arvestatud koguheide ületab ajavahemikul 2021–2025 artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates liikmesriigis kogusidumist, võib see liikmesriik kasutada artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõude täitmiseks käesolevas artiklis sätestatud majandatava metsamaa paindlikkusmeedet.

2.   Kui ajavahemikul 2021–2025 on artikli 8 lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus arvutusest tulenev heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused:

2.   Kui ajavahemikul 2021–2025 on artikli 8 lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus arvutusest tulenev heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 kohaselt esitatud strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või vajaduse korral tõhustamine; ning ning

| a) | liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 kohaselt esitatud strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või vajaduse korral tõhustamine viisil, mis soodustab elurikkust ja vähendab maa haavatavust looduslikele häiringutele; ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 kohaselt esitatud strateegiasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või vajaduse korral tõhustamine viisil, mis soodustab elurikkust ja vähendab maa haavatavust looduslikele häiringutele; ning

| aa) | liikmesriik järgib nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (*)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

   (**)

  sätteid ning |
| --- | --- |

aa)

aa)

liikmesriik järgib nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (*)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

   (**)

  sätteid ning

liikmesriik järgib nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

*

ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

**

sätteid ning

| b) | koguheide liidus ajavahemikul 2021–2025 ei ületa kogusidumist käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates. |
| --- | --- |

b)

koguheide liidus ajavahemikul 2021–2025 ei ületa kogusidumist käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates.

| b) | koguheide liidus ajavahemikul 2021–2025 ei ületa kogusidumist käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates. |
| --- | --- |

b)

koguheide liidus ajavahemikul 2021–2025 ei ületa kogusidumist käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud maa-arvestuskategooriates.

Hinnates, kas liidus ületab koguheide kogusidumist, nagu on osutatud punktis b, tagab komisjon, et liikmesriigid väldivad topeltarvestust, eelkõige käesoleva määruse artiklis 12 ja määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 või artikli 9 lõikes 2 sätestatud paindlikkusmeetmete rakendamisel.

Hinnates, kas liidus ületab koguheide kogusidumist, nagu on osutatud punktis b, tagab komisjon, et liikmesriigid väldivad topeltarvestust, eelkõige käesoleva määruse artiklis 12 ja määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 või artikli 9 lõikes 2 sätestatud paindlikkusmeetmete rakendamisel.

3.   Lõikes 2 osutatud kompensatsioon võib hõlmata üksnes neeldajaid, mida arvestatakse heitena võrreldes asjaomase liikmesriigi metsa heite võrdlustasemega, ning see ei tohi ületada 50 % VII lisas asjaomasele liikmesriigile ajavahemikuks 2021–2025 ette nähtud kompensatsiooni maksimumsummast.

3.   Lõikes 2 osutatud kompensatsioon võib hõlmata üksnes neeldajaid, mida arvestatakse heitena võrreldes asjaomase liikmesriigi metsa heite võrdlustasemega, ning see ei tohi ületada 50 % VII lisas asjaomasele liikmesriigile ajavahemikuks 2021–2025 ette nähtud kompensatsiooni maksimumsummast.

4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile tõendid VI lisa kohaselt arvutatud looduslike häiringute mõju kohta, et nad võiksid saada kompensatsiooni ülejäänud neeldajate eest, mida arvestatakse heitena võrreldes nende metsa heite võrdlustasemega, kuni VII lisas ajavahemikuks 2021–2025 ette nähtud, teiste liikmesriikide poolt kasutamata kompensatsiooni kogusumma ulatuses. Kui kompensatsiooninõue ületab saadaolevat kasutamata kompensatsiooni summat, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.“

4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile tõendid VI lisa kohaselt arvutatud looduslike häiringute mõju kohta
  ning meetmed, mida nad kavatsevad tulevikus samalaadse mõju vältimiseks või leevendamiseks võtta,
  et nad võiksid saada kompensatsiooni ülejäänud neeldajate eest, mida arvestatakse heitena võrreldes nende metsa heite võrdlustasemega, kuni VII lisas ajavahemikuks 2021–2025 ette nähtud, teiste liikmesriikide poolt kasutamata kompensatsiooni kogusumma ulatuses. Kui kompensatsiooninõue ületab saadaolevat kasutamata kompensatsiooni summat, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.
  Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks
  .“

Muudatusettepanek ud 94 ja 98

Muudatusettepanek ud 94 ja 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 13 b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13b | Artikkel 13b |
| Maakasutuse paindlikkusmehhanism ajavahemikuks 2026–2030 | Looduslike häiringute mehhanism ajavahemikuks 2026–2030 |
| 1.   Määruse (EL) 2018/1999 artikli 40 kohaselt loodud liidu registris luuakse maakasutuse paindlikkusmehhanism, mis vastab kogusele, mis ei ületa 178 miljonit CO2-ekvivalenttonni, tingimusel et saavutatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud liidu eesmärk. Paindlikkusmehhanism tehakse kättesaadavaks lisaks artiklis 12 osutatud paindlikkusmeetmetele. | 1.
     
  Määruse (EL) 2018/1999 artikli 40 kohaselt loodud liidu registris luuakse mehhanism, mis vastab kogusele, mis ei ületa 178 miljonit CO2-ekvivalenttonni, et võtta arvesse looduslike häiringute mõju, tingimusel et neid ei oleks olnud võimalik ette näha või ära hoida, eelkõige kohanemismeetmete rakendamisega, tingimusel et saavutatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud liidu eesmärk. Mehhanism tehakse kättesaadavaks lisaks artiklis 12 osutatud paindlikkusmeetmetele. |
| 2.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on liikmesriigi territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastase summa ning vastava eesmärgi vahe positiivne, mis on arvestatud ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas käesoleva määrusega, võib kõnealune liikmesriik kasutada käesolevas artiklis sätestatud paindlikkusmeedet, et täita oma artikli 4 lõike 2 kohane eesmärk. | 2.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on liikmesriigi territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastase summa ning vastava eesmärgi vahe positiivne, mis on arvestatud ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas käesoleva määrusega, võib see liikmesriik kasutada käesolevas artiklis sätestatud
  mehhanismi
  , et täita oma artikli 4 lõike 2 kohane eesmärk. |
| 3.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on lõikes 2 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus ülemäärane heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused: | 3.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on lõikes 2 osutatud arvutuse tulemus positiivne, võib liikmesriik kasutada selles artiklis sätestatud mehhanismi, kui on täidetud järgmised tingimused: |
| | -a) | liikmesriik on esitanud komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et positiivne tulemus on otseselt seotud VI lisa kohaselt arvutatud looduslike häiringute mõjuga. Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks ja võib liikmesriigi esitatud tõendid tagasi lükata, kui ta leiab pärast liikmesriigilt saadud teabe kontrollimist, et see on ebapiisavalt põhjendatud või ebaproportsionaalne, ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13b

Artikkel 13b

Artikkel 13b

Maakasutuse paindlikkusmehhanism ajavahemikuks 2026–2030

Looduslike häiringute mehhanism ajavahemikuks 2026–2030

Looduslike häiringute mehhanism ajavahemikuks 2026–2030

1.   Määruse (EL) 2018/1999 artikli 40 kohaselt loodud liidu registris luuakse maakasutuse paindlikkusmehhanism, mis vastab kogusele, mis ei ületa 178 miljonit CO2-ekvivalenttonni, tingimusel et saavutatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud liidu eesmärk. Paindlikkusmehhanism tehakse kättesaadavaks lisaks artiklis 12 osutatud paindlikkusmeetmetele.

1.
     
  Määruse (EL) 2018/1999 artikli 40 kohaselt loodud liidu registris luuakse mehhanism, mis vastab kogusele, mis ei ületa 178 miljonit CO2-ekvivalenttonni, et võtta arvesse looduslike häiringute mõju, tingimusel et neid ei oleks olnud võimalik ette näha või ära hoida, eelkõige kohanemismeetmete rakendamisega, tingimusel et saavutatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud liidu eesmärk. Mehhanism tehakse kättesaadavaks lisaks artiklis 12 osutatud paindlikkusmeetmetele.

2.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on liikmesriigi territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastase summa ning vastava eesmärgi vahe positiivne, mis on arvestatud ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas käesoleva määrusega, võib kõnealune liikmesriik kasutada käesolevas artiklis sätestatud paindlikkusmeedet, et täita oma artikli 4 lõike 2 kohane eesmärk.

2.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on liikmesriigi territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastase summa ning vastava eesmärgi vahe positiivne, mis on arvestatud ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas käesoleva määrusega, võib see liikmesriik kasutada käesolevas artiklis sätestatud
  mehhanismi
  , et täita oma artikli 4 lõike 2 kohane eesmärk.

3.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on lõikes 2 osutatud arvutuse tulemus positiivne, on asjaomasel liikmesriigil õigus ülemäärane heide kompenseerida, kui on täidetud järgmised tingimused:

3.   Kui ajavahemikul 2026–2030 on lõikes 2 osutatud arvutuse tulemus positiivne, võib liikmesriik kasutada selles artiklis sätestatud mehhanismi, kui on täidetud järgmised tingimused:

-a)

-a)

liikmesriik on esitanud komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et positiivne tulemus on otseselt seotud VI lisa kohaselt arvutatud looduslike häiringute mõjuga. Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks ja võib liikmesriigi esitatud tõendid tagasi lükata, kui ta leiab pärast liikmesriigilt saadud teabe kontrollimist, et see on ebapiisavalt põhjendatud või ebaproportsionaalne, ja

| a) | liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud ajakohastatud lõimitud riiklikusse energia- ja kliimakavasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada kõigi maapõhiste neeldajate ja reservuaaride kaitse või vajaduse korral tõhustamine ning vähendada maa haavatavust looduslike häiringute suhtes; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud ajakohastatud lõimitud riiklikusse energia- ja kliimakavasse käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada kõigi maapõhiste neeldajate ja reservuaaride kaitse või vajaduse korral tõhustamine ning vähendada maa haavatavust looduslike häiringute suhtes;

| a) | liikmesriik on tõhusalt muutnud oma lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava ning oma pikaajalist strateegiat vastavalt artikli 11 lõikele - 1 ja on võtnud tarvitusele uued meetmed, et tõhustada kõiki maapõhiseid neeldajaid ja reservuaare viisil, mis soodustab elurikkust, ning vähendada maa haavatavust looduslike häiringute ja kliimamuutuste mõju suhtes, ning |
| --- | --- |

a)

a)

liikmesriik on tõhusalt muutnud oma lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava ning oma pikaajalist strateegiat vastavalt artikli 11 lõikele - 1 ja on võtnud tarvitusele uued meetmed, et tõhustada kõiki maapõhiseid neeldajaid ja reservuaare viisil, mis soodustab elurikkust, ning vähendada maa haavatavust looduslike häiringute ja kliimamuutuste mõju suhtes, ning

liikmesriik on tõhusalt muutnud oma lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava ning oma pikaajalist strateegiat vastavalt artikli 11 lõikele - 1 ja on võtnud tarvitusele uued meetmed, et tõhustada kõiki maapõhiseid neeldajaid ja reservuaare viisil, mis soodustab elurikkust, ning vähendada maa haavatavust looduslike häiringute ja kliimamuutuste mõju suhtes, ning

| b) | liikmesriik on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 kohased paindlikkusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 kohased paindlikkusmeetmed;

| b) | liikmesriik on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 kohased paindlikkusmeetmed ja |
| --- | --- |

b)

b)

liikmesriik on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 kohased paindlikkusmeetmed ja

liikmesriik on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 kohased paindlikkusmeetmed ja

| ba) | liikmesriik järgib direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätteid ning |
| --- | --- |

ba)

ba)

liikmesriik järgib direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätteid ning

liikmesriik järgib direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätteid ning

| c) | liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning liidu eesmärgi [310 miljonit CO2-ekvivalenttonni netosidumist] vahe negatiivne. |
| --- | --- |

c)

liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning liidu eesmärgi [310 miljonit CO2-ekvivalenttonni netosidumist] vahe negatiivne.

2

| c) | liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist. |
| --- | --- |

c)

c)

liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist.

liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist.

Hinnates, kas liidus ületab koguheide kogusidumist, nagu on osutatud punkti c esimeses lõigus, teeb komisjon looduslike häiringute mõju alusel ja liikmesriikide poolt käesoleva artikli lõike 5 kohaselt esitatud teavet kasutades kindlaks, kas lisada 20 % netosidumisest, mida liikmesriigid ajavahemikust 2021–2025 üle ei ole kandnud. Samuti tagab komisjon kõnealuses hinnangus, et liikmesriigid väldivad topeltarvestust, eelkõige käesoleva määruse artiklis 12 ja määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 sätestatud paindlikkusmeetmete rakendamisel.

Hinnates, kas liidus ületab koguheide kogusidumist, nagu on osutatud punkti c esimeses lõigus, teeb komisjon looduslike häiringute mõju alusel ja liikmesriikide poolt käesoleva artikli lõike 5 kohaselt esitatud teavet kasutades kindlaks, kas lisada 20 % netosidumisest, mida liikmesriigid ajavahemikust 2021–2025 üle ei ole kandnud. Samuti tagab komisjon kõnealuses hinnangus, et liikmesriigid väldivad topeltarvestust, eelkõige käesoleva määruse artiklis 12 ja määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 sätestatud paindlikkusmeetmete rakendamisel.

Hinnates, kas liidus ületab koguheide kogusidumist, nagu on osutatud punkti c esimeses lõigus, teeb komisjon looduslike häiringute mõju alusel ja liikmesriikide poolt käesoleva artikli lõike 5 kohaselt esitatud teavet kasutades kindlaks, kas lisada 20 % netosidumisest, mida liikmesriigid ajavahemikust 2021–2025 üle ei ole kandnud. Samuti tagab komisjon kõnealuses hinnangus, et liikmesriigid väldivad topeltarvestust, eelkõige käesoleva määruse artiklis 12 ja määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 sätestatud paindlikkusmeetmete rakendamisel.

4.   Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kompensatsiooni summa võib hõlmata üksnes neeldajaid, mida arvestatakse heitena võrreldes liikmesriigi eesmärgiga, mis on sätestatud käesoleva määruse IIa lisas, ning see ei tohi ületada 50 % VII lisas asjaomasele liikmesriigile ajavahemikuks 2026–2030 ette nähtud kompensatsiooni maksimumsummast.

4.
     
  Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kompensatsiooni summa võib hõlmata üksnes neeldajaid, mida arvestatakse heitena võrreldes liikmesriigi eesmärgiga, mis on sätestatud käesoleva määruse IIa lisas, ning see ei tohi ületada 50 % VII lisas asjaomasele liikmesriigile ajavahemikuks 2026–2030 ette nähtud kompensatsiooni maksimumsummast.

5.   Liikmesriigid esitavad komisjonile tõendid VI lisa kohaselt arvutatud looduslike häiringute mõju kohta, et nad võiksid saada kompensatsiooni ülejäänud neeldajate eest, mida arvestatakse heitena võrreldes asjaomase liikmesriigi eesmärgiga, mis on sätestatud IIa lisas, kuni VII lisas ajavahemikuks 2026–2030 ette nähtud, teiste liikmesriikide poolt kasutamata kompensatsiooni kogusumma ulatuses. Kui kompensatsiooninõue ületab saadaolevat kasutamata kompensatsiooni summat, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.“

5.
     
  Kui kompensatsiooninõue ületab mehhanismi raames kättesaadavat 178 miljonit CO2-ekvivalenttonni, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.

5a.
     
  Liikmesriikidel on õigus kompenseerida netosidumisi või sidumist, mida arvestatakse heitena võrreldes artikli 4 lõikes 2 neile liikmesriikidele ajavahemikuks 2026–2030 kehtestatud eesmärkidega, kuni 50 miljoni CO2-ekvivalenttonni ulatuses liidu kohta tervikuna, mis on sätestatud VII lisas, pärast käesoleva artikli lõike 3 arvessevõtmist teiste liikmesriikide poolt ajavahemikuks 2021–2025 antud kasutamata kompensatsiooni ulatuses, tingimusel et need liikmesriigid

| a) | on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 3 kohased paindlikkusmeetmed ja |
| --- | --- |

a)

a)

on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 3 kohased paindlikkusmeetmed ja

on ammendanud kõik muud käesoleva määruse artikli 12 või määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 3 kohased paindlikkusmeetmed ja

| b) | on esitanud komisjonile piisavalt tõendeid kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häirete mõju kohta, mis põhjustavad ülemäärast heidet või netosidumist viisil, mis ei ole nende kontrolli all ning mida ei oleks olnud võimalik ette näha ega ära hoida, eelkõige rakendades piisavaid kohanemismeetmeid, et tagada mõjutatud piirkonna vastupanuvõime kliimamuutustele. Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks ja võib liikmesriigi esitatud tõendid tagasi lükata, kui ta leiab pärast liikmesriigilt saadud teabe kontrollimist, et see on ebapiisavalt põhjendatud või ebaproportsionaalne, ja |
| --- | --- |

b)

b)

on esitanud komisjonile piisavalt tõendeid kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häirete mõju kohta, mis põhjustavad ülemäärast heidet või netosidumist viisil, mis ei ole nende kontrolli all ning mida ei oleks olnud võimalik ette näha ega ära hoida, eelkõige rakendades piisavaid kohanemismeetmeid, et tagada mõjutatud piirkonna vastupanuvõime kliimamuutustele. Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks ja võib liikmesriigi esitatud tõendid tagasi lükata, kui ta leiab pärast liikmesriigilt saadud teabe kontrollimist, et see on ebapiisavalt põhjendatud või ebaproportsionaalne, ja

on esitanud komisjonile piisavalt tõendeid kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häirete mõju kohta, mis põhjustavad ülemäärast heidet või netosidumist viisil, mis ei ole nende kontrolli all ning mida ei oleks olnud võimalik ette näha ega ära hoida, eelkõige rakendades piisavaid kohanemismeetmeid, et tagada mõjutatud piirkonna vastupanuvõime kliimamuutustele. Komisjon teeb liikmesriikide esitatud tõendid üldsusele kättesaadavaks ja võib liikmesriigi esitatud tõendid tagasi lükata, kui ta leiab pärast liikmesriigilt saadud teabe kontrollimist, et see on ebapiisavalt põhjendatud või ebaproportsionaalne, ja

| c) | on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud uusimatesse riigi tasandi energia- ja kliimakavadesse konkreetsed meetmed, et tagada kõigi maapõhiste neeldajate ja reservuaaride kaitse või vajaduse korral tõhustamine ning vähendada maa haavatavust kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute suhtes; |
| --- | --- |

c)

c)

on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud uusimatesse riigi tasandi energia- ja kliimakavadesse konkreetsed meetmed, et tagada kõigi maapõhiste neeldajate ja reservuaaride kaitse või vajaduse korral tõhustamine ning vähendada maa haavatavust kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute suhtes;

on lisanud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt esitatud uusimatesse riigi tasandi energia- ja kliimakavadesse konkreetsed meetmed, et tagada kõigi maapõhiste neeldajate ja reservuaaride kaitse või vajaduse korral tõhustamine ning vähendada maa haavatavust kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute suhtes;

| d) | liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist. |
| --- | --- |

d)

d)

liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist.

liidus on ajavahemikul 2026–2030 tema territooriumil ja kõigis artikli 2 lõike 2 punktides a–j osutatud maa-aruandluskategooriates kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise aastase summa ning artikli 4 lõikes 2 sätestatud liidu eesmärgi vahe negatiivne, pärast kõikide muude artikli kohaste paindlikkusmeetmete ammendamist.

Kui kompensatsiooninõue ületab saadaoleva kompensatsiooni maksimumsummat, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.

Kui kompensatsiooninõue ületab saadaoleva kompensatsiooni maksimumsummat, jaotatakse kompensatsioon asjaomaste liikmesriikide vahel proportsionaalselt.

5b.
     
  Hiljemalt [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] võtab komisjon kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, võttes vastu metoodika lõike 5a punktis b osutatud kliimamuutustest tingitud ökosüsteemi häiringute mõju hindamiseks.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 13c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13c | Artikkel 13c |
| Eesmärkide juhtimine | Eesmärkide juhtimine |
| Kui
  liikmesriigis ületab läbivaadatud kasvuhoonegaaside heide ja sidumine 2032. aastal selle liikmesriigi mis tahes aasta eesmärki ajavahemiku 2026–2030 jooksul, võttes arvesse artiklite 12 ja 13b kohaselt kasutatud paindlikkusmeetmeid
  , kohaldatakse järgmist meedet: | Kui
  komisjon leiab artikli 14 lõike 2 kohaselt 2032. aastal tehtud põhjaliku läbivaatamise tulemusena, et liikmesriigi poolt artikli 4 kohaselt kehtestatud eesmärke ja kohustusi ei ole ajavahemiku 2026–2030 ühelgi konkreetsel aastal täidetud
  , kohaldatakse järgmist meedet: |
| kooskõlas artikli 15 kohaselt vastu võetud meetmetega lisatakse kasvuhoonegaaside heite näitajale, mille liikmesriik järgmisel aastal esitab, summa, mis võrdub sihttaset ületava kasvuhoonegaaside netoheitega CO2-ekvivalenttonnides, korrutatuna teguriga 1,08 . | kooskõlas artikli 15 kohaselt vastu võetud meetmetega lisatakse nende maakategooriate kasvuhoonegaaside heite näitajale, mille liikmesriik järgmisel aastal esitab, summa, mis võrdub sihttaset ületava kasvuhoonegaaside netoheitega CO2-ekvivalenttonnides, korrutatuna teguriga 1,08 . |
| | Kui komisjon leiab, et liikmesriigid ei järgi käesoleva määruse sätteid, võtab ta vajalikud meetmed kooskõlas aluslepingutega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13c

Artikkel 13c

Eesmärkide juhtimine

Eesmärkide juhtimine

Kui
  liikmesriigis ületab läbivaadatud kasvuhoonegaaside heide ja sidumine 2032. aastal selle liikmesriigi mis tahes aasta eesmärki ajavahemiku 2026–2030 jooksul, võttes arvesse artiklite 12 ja 13b kohaselt kasutatud paindlikkusmeetmeid
  , kohaldatakse järgmist meedet:

liikmesriigis ületab läbivaadatud kasvuhoonegaaside heide ja sidumine 2032. aastal selle liikmesriigi mis tahes aasta eesmärki ajavahemiku 2026–2030 jooksul, võttes arvesse artiklite 12 ja 13b kohaselt kasutatud paindlikkusmeetmeid

Kui
  komisjon leiab artikli 14 lõike 2 kohaselt 2032. aastal tehtud põhjaliku läbivaatamise tulemusena, et liikmesriigi poolt artikli 4 kohaselt kehtestatud eesmärke ja kohustusi ei ole ajavahemiku 2026–2030 ühelgi konkreetsel aastal täidetud
  , kohaldatakse järgmist meedet:

komisjon leiab artikli 14 lõike 2 kohaselt 2032. aastal tehtud põhjaliku läbivaatamise tulemusena, et liikmesriigi poolt artikli 4 kohaselt kehtestatud eesmärke ja kohustusi ei ole ajavahemiku 2026–2030 ühelgi konkreetsel aastal täidetud

kooskõlas artikli 15 kohaselt vastu võetud meetmetega lisatakse kasvuhoonegaaside heite näitajale, mille liikmesriik järgmisel aastal esitab, summa, mis võrdub sihttaset ületava kasvuhoonegaaside netoheitega CO2-ekvivalenttonnides, korrutatuna teguriga 1,08 .

2

kooskõlas artikli 15 kohaselt vastu võetud meetmetega lisatakse nende maakategooriate kasvuhoonegaaside heite näitajale, mille liikmesriik järgmisel aastal esitab, summa, mis võrdub sihttaset ületava kasvuhoonegaaside netoheitega CO2-ekvivalenttonnides, korrutatuna teguriga 1,08 .

2

Kui komisjon leiab, et liikmesriigid ei järgi käesoleva määruse sätteid, võtab ta vajalikud meetmed kooskõlas aluslepingutega.

Kui komisjon leiab, et liikmesriigid ei järgi käesoleva määruse sätteid, võtab ta vajalikud meetmed kooskõlas aluslepingutega.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 13 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a) | Lisatakse järgmine artikkel 13d: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a)

14a)

Lisatakse järgmine artikkel 13d:

„Artikkel 13d

Rahvusvaheline koostöö

Kui liikmesriik otsustab lubada avalikel või erasektori üksustel maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorist pärit süsinikukrediidi kasutamise kompenseerimiseks, kaasa arvatud Pariisi kokkuleppe artiklite 6.2 ja 6.4 kaudu, siis ei võeta üle kantud või kasutatud sidumiskoguseid selle määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud iga-aastaste eesmärkide täitmisel arvesse.“

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2027 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 15. märtsiks 2032 ajavahemiku 2026–2030 kohta õigusaktide täitmise aruande, mis sisaldab koguheite ja kogusidumise saldot iga artikli 2 lõike 1 punktides a–j sätestatud maa-arvestuskategooria puhul ajavahemiku 2021–2025 kohta ning iga artikli 2 lõike 2 punktides a–j sätestatud maa-aruandluskategooria puhul ajavahemiku 2026–2030 kohta, kasutades käesolevas määruses sätestatud arvestuseeskirju. | „1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2027 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 15. märtsiks 2032 ajavahemiku 2026–2030 kohta õigusaktide täitmise aruande, mis sisaldab koguheite ja kogusidumise saldot iga artikli 2 lõike 1 punktides a–j sätestatud maa-arvestuskategooria puhul ajavahemiku 2021–2025 kohta ning iga artikli 2 lõike 2 punktides a–j sätestatud maa-aruandluskategooria puhul ajavahemiku 2026–2030 kohta, kasutades käesolevas määruses sätestatud arvestuseeskirju. |
| Õigusaktide täitmise aruanne sisaldab hinnangut järgmise kohta: | Õigusaktide täitmise aruanne sisaldab hinnangut järgmise kohta: |
| a) | kompromissidega seotud
  poliitika ja meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2027 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 15. märtsiks 2032 ajavahemiku 2026–2030 kohta õigusaktide täitmise aruande, mis sisaldab koguheite ja kogusidumise saldot iga artikli 2 lõike 1 punktides a–j sätestatud maa-arvestuskategooria puhul ajavahemiku 2021–2025 kohta ning iga artikli 2 lõike 2 punktides a–j sätestatud maa-aruandluskategooria puhul ajavahemiku 2026–2030 kohta, kasutades käesolevas määruses sätestatud arvestuseeskirju.

„1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2027 ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 15. märtsiks 2032 ajavahemiku 2026–2030 kohta õigusaktide täitmise aruande, mis sisaldab koguheite ja kogusidumise saldot iga artikli 2 lõike 1 punktides a–j sätestatud maa-arvestuskategooria puhul ajavahemiku 2021–2025 kohta ning iga artikli 2 lõike 2 punktides a–j sätestatud maa-aruandluskategooria puhul ajavahemiku 2026–2030 kohta, kasutades käesolevas määruses sätestatud arvestuseeskirju.

Õigusaktide täitmise aruanne sisaldab hinnangut järgmise kohta:

Õigusaktide täitmise aruanne sisaldab hinnangut järgmise kohta:

a)

kompromissidega seotud
  poliitika ja meetmed;

kompromissidega seotud

| a) | poliitika ja meetmed
  , mis on seotud võimalike kompromissidega muude liidu keskkonnaeesmärkide ja -strateegiatega, näiteks nendega, mis on sätestatud kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis ning ELi elurikkuse ja biomajanduse strateegiates
  ; |
| --- | --- |

a)

poliitika ja meetmed
  , mis on seotud võimalike kompromissidega muude liidu keskkonnaeesmärkide ja -strateegiatega, näiteks nendega, mis on sätestatud kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis ning ELi elurikkuse ja biomajanduse strateegiates
  ;

, mis on seotud võimalike kompromissidega muude liidu keskkonnaeesmärkide ja -strateegiatega, näiteks nendega, mis on sätestatud kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis ning ELi elurikkuse ja biomajanduse strateegiates

| aa) | meetmed, mida liikmesriigid on võtnud artikli 4 lõike 4a järgimiseks; |
| --- | --- |

aa)

aa)

meetmed, mida liikmesriigid on võtnud artikli 4 lõike 4a järgimiseks;

meetmed, mida liikmesriigid on võtnud artikli 4 lõike 4a järgimiseks;

| b) | kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vaheline koostoime; |
| --- | --- |

b)

kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vaheline koostoime;

| b) | kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise koostoime, sealhulgas poliitika ja meetmed, mille eesmärk on vähendada maa haavatavust looduslike häiringute ja kliima suhtes; |
| --- | --- |

b)

kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise koostoime, sealhulgas poliitika ja meetmed, mille eesmärk on vähendada maa haavatavust looduslike häiringute ja kliima suhtes;

| c) | kliimamuutuste leevendamise ja bioloogilise mitmekesisuse vaheline koostoime. |
| --- | --- |

c)

kliimamuutuste leevendamise ja bioloogilise mitmekesisuse vaheline koostoime.

| c) | kliimamuutuste leevendamise ja bioloogilise mitmekesisuse vaheline koostoime; |
| --- | --- |

c)

kliimamuutuste leevendamise ja bioloogilise mitmekesisuse vaheline koostoime;

Vajaduse korral antakse aruandes üksikasjalikku teavet artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete ja seotud koguste kasutamise kavatsuse või kasutamise kohta.“

Vajaduse korral antakse aruandes üksikasjalikku teavet artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete ja seotud koguste kasutamise kavatsuse või kasutamise kohta.
  Aruanded tehakse üldsusele kättesaadavaks hõlpsasti kättesaadaval kujul.

Aruanded tehakse üldsusele kättesaadavaks hõlpsasti kättesaadaval kujul.

Vastavusaruanne põhineb iga-aastastel andmekogumitel, sealhulgas mullaseiresüsteemidest, nagu LUCASe uuringutest, saadud teabel, milles kasutatakse vähemalt 30 cm sügavusi proove ja mis sisaldavad kõiki asjakohaseid parameetreid, mis mõjutavad mulla süsiniku sidumise võimet.“

Vastavusaruanne põhineb iga-aastastel andmekogumitel, sealhulgas mullaseiresüsteemidest, nagu LUCASe uuringutest, saadud teabel, milles kasutatakse vähemalt 30 cm sügavusi proove ja mis sisaldavad kõiki asjakohaseid parameetreid, mis mõjutavad mulla süsiniku sidumise võimet.“

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 a (uus)

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16a) | Lisatakse artikkel 15a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

16a)

16a)

Lisatakse artikkel 15a:

„Artikkel 15a

„Artikkel 15a

Õiguskaitse kättesaadavus

Õiguskaitse kättesaadavus

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas nende siseriikliku õigussüsteemiga on nendel üldsuse esindajatel, kes vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele, õigus pöörduda kohtusse või muu seaduslikult loodud sõltumatu ja erapooletu organi poole, et vaidlustada artiklites 4–10 sätestatud õiguslike kohustuste täitmata jätmist.

2.
     
  Asjaomased üldsuse esindajad saavad kasutada lõikes 1 osutatud vaidlustusmenetlust, kui

| a) | neil on piisav huvi või |
| --- | --- |

a)

a)

neil on piisav huvi või

neil on piisav huvi või

| b) | nad väidavad, et nende õigusi rikutakse, kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena. |
| --- | --- |

b)

b)

nad väidavad, et nende õigusi rikutakse, kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena.

nad väidavad, et nende õigusi rikutakse, kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena.

Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab piisava huvi, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomastele üldsuse esindajatele laialdane juurdepääs õiguskaitsele ja tagada kooskõla keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooniga.

Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab piisava huvi, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomastele üldsuse esindajatele laialdane juurdepääs õiguskaitsele ja tagada kooskõla keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooniga.

Sel eesmärgil käsitatakse selle lõike kohaldamisel piisavana keskkonnakaitset edendavate, siseriiklikust õigusest tulenevatele nõuetele vastavate valitsusväliste organisatsioonide huvi.

Sel eesmärgil käsitatakse selle lõike kohaldamisel piisavana keskkonnakaitset edendavate, siseriiklikust õigusest tulenevatele nõuetele vastavate valitsusväliste organisatsioonide huvi.

3.
     
  Lõiked 1 ja 2 ei välista eelneva läbivaatamise menetluse võimalust haldusasutuses ega mõjuta nõuet ammendada halduskorras läbivaatamise menetlused enne asja kohtusse läbivaatamisele saatmist, kui siseriiklikes õigusaktides on selline nõue. Iga selline menetlus on erapooletu, õiglane, õigeaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et praktiline teave halduslikus või kohtulikus korras läbivaatamise menetluste kasutamise kohta tehakse üldsusele kergesti kättesaadavaks.“;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17) | Lisatakse artikkel 16a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17)

17)

Lisatakse artikkel 16a:

välja jäetud

välja jäetud

Artikkel 16a

Artikkel 16a

Komiteemenetlus

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee, mis on loodud määruse (EL) 2018/1999 artikli 44 lõike 3 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

   (44)

  tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.“

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EL) 2018/841

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kuus kuud pärast [...] Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel
  tehtud
  ülemaailmset kokkuvõtet aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas annab
  vajaduse korral
  hinnangu artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete mõjule, ning käesoleva määruse panuse kohta
  2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise üldeesmärgi täitmisel ning panuse kohta
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses vajadusega täiendavate liidu poliitikasuundade ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku suuremat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja sidumist liidus. | 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  2025., 2027. ja 2032. aastal eduaruande
  käesoleva määruse toimimise
  ja artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta
  . |
| | 2a.
     Hiljemalt kuus kuud pärast iga Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel
  kokku lepitud
  ülemaailmset kokkuvõtet
  esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse panuse kohta
  määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja kliimaeesmärkide saavutamisse, Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse ning muude liidu keskkonnaeesmärkide ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega kaasnevate asjakohaste strateegiate ja õigusaktide eesmärkide saavutamisse, sealhulgas hinnangu artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete mõju kohta käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele. Aruandes hinnatakse vajadust
  täiendavate liidu poliitikasuundade ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku suuremat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja sidumist liidus
  ja vajadust saavutada liidu keskkonnaeesmärgid, ning võttes arvesse metsade ja mulla seire-, andmekogumis- ja aruandlussüsteemi mis tahes tulevast täiustamist
  .
  Aruanne võtab aluseks uusima ja parima teadusliku tõestusmaterjali, kaasa arvatud IPCC, IPBESi ja määruse (EL) 2021/1119 artiklis 3 osutatud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu uusimad aruanded. |
| Pärast aruande esitamist esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks. Eelkõige sätestatakse ettepanekutes
  iga-aastased eesmärgid ja juhtimine, mille eesmärk on saavutada artikli 4 lõikes 4 sätestatud eesmärk saada 2035. aastaks kliimaneutraalseks
  , täiendavad liidu poliitikasuunad ja meetmed
  ning pärast 2035. aastat kehtiv raamistik
  , millega lisatakse määruse kohaldamisalasse kasvuhoonegaaside heide ja sidumine
  muudest sektoritest, nagu mere- ja mageveekeskkond
  . | Pärast
  selle
  aruande esitamist esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks. Eelkõige sätestatakse ettepanekutes täiendavad liidu poliitikasuunad ja meetmed,
  et saavutada artiklis 4 lõikes 3 osutatud pärast 2030. aastat kehtivad maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse eesmärgid, ning laiendada selle
  määruse kohaldamisala
  – sellesse
  lisatakse kasvuhoonegaaside heide ja sidumine
  mere-, ranniku ja mageveeökosüsteemidest, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud andmed, ning et seada nendele ökosüsteemidele eraldi netosidumise lisaeesmärke
  . |
| | 2b.
     
  Pärast looduse taastamist käsitlevat liidu õigusraamistikku käsitleva seadusandliku akti jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse, eelkõige artiklis 4 sätestatud kohustuste ja eesmärkide kooskõla selle õigusakti eesmärkidega. Vajadusel võidakse aruandele lisada seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kuus kuud pärast [...] Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel
  tehtud
  ülemaailmset kokkuvõtet aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas annab
  vajaduse korral
  hinnangu artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete mõjule, ning käesoleva määruse panuse kohta
  2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise üldeesmärgi täitmisel ning panuse kohta
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses vajadusega täiendavate liidu poliitikasuundade ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku suuremat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja sidumist liidus.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  2025., 2027. ja 2032. aastal eduaruande
  käesoleva määruse toimimise
  ja artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta
  .

2a.
     Hiljemalt kuus kuud pärast iga Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel
  kokku lepitud
  ülemaailmset kokkuvõtet
  esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande käesoleva määruse panuse kohta
  määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja kliimaeesmärkide saavutamisse, Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse ning muude liidu keskkonnaeesmärkide ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega kaasnevate asjakohaste strateegiate ja õigusaktide eesmärkide saavutamisse, sealhulgas hinnangu artiklis 11 osutatud paindlikkusmeetmete mõju kohta käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele. Aruandes hinnatakse vajadust
  täiendavate liidu poliitikasuundade ja meetmete järele, pidades silmas vajalikku suuremat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ja sidumist liidus
  ja vajadust saavutada liidu keskkonnaeesmärgid, ning võttes arvesse metsade ja mulla seire-, andmekogumis- ja aruandlussüsteemi mis tahes tulevast täiustamist
  .
  Aruanne võtab aluseks uusima ja parima teadusliku tõestusmaterjali, kaasa arvatud IPCC, IPBESi ja määruse (EL) 2021/1119 artiklis 3 osutatud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu uusimad aruanded.

Pärast aruande esitamist esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks. Eelkõige sätestatakse ettepanekutes
  iga-aastased eesmärgid ja juhtimine, mille eesmärk on saavutada artikli 4 lõikes 4 sätestatud eesmärk saada 2035. aastaks kliimaneutraalseks
  , täiendavad liidu poliitikasuunad ja meetmed
  ning pärast 2035. aastat kehtiv raamistik
  , millega lisatakse määruse kohaldamisalasse kasvuhoonegaaside heide ja sidumine
  muudest sektoritest, nagu mere- ja mageveekeskkond
  .

iga-aastased eesmärgid ja juhtimine, mille eesmärk on saavutada artikli 4 lõikes 4 sätestatud eesmärk saada 2035. aastaks kliimaneutraalseks

ning pärast 2035. aastat kehtiv raamistik

muudest sektoritest, nagu mere- ja mageveekeskkond

Pärast
  selle
  aruande esitamist esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud, kui ta peab seda asjakohaseks. Eelkõige sätestatakse ettepanekutes täiendavad liidu poliitikasuunad ja meetmed,
  et saavutada artiklis 4 lõikes 3 osutatud pärast 2030. aastat kehtivad maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse eesmärgid, ning laiendada selle
  määruse kohaldamisala
  – sellesse
  lisatakse kasvuhoonegaaside heide ja sidumine
  mere-, ranniku ja mageveeökosüsteemidest, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud andmed, ning et seada nendele ökosüsteemidele eraldi netosidumise lisaeesmärke
  .

selle

et saavutada artiklis 4 lõikes 3 osutatud pärast 2030. aastat kehtivad maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse eesmärgid, ning laiendada selle

– sellesse

mere-, ranniku ja mageveeökosüsteemidest, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud andmed, ning et seada nendele ökosüsteemidele eraldi netosidumise lisaeesmärke

2b.
     
  Pärast looduse taastamist käsitlevat liidu õigusraamistikku käsitleva seadusandliku akti jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse, eelkõige artiklis 4 sätestatud kohustuste ja eesmärkide kooskõla selle õigusakti eesmärkidega. Vajadusel võidakse aruandele lisada seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks.“;

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) 2018/1999

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a – alapunkt 1 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „liikmesriigi kohustused ja riiklikud eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside netosidumisega vastavalt määruse (EL) 2018/841 artikli 4 lõigetele 1 ja 2
  ning tema panuste eesmärk, et saavutada liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheide 2035. aastaks nullini ja seejärel saavutada negatiivne heide vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 4
  ;“ | liikmesriigi kohustused ja riiklikud eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside netosidumisega vastavalt määruse (EL) 2018/841 artikli 4 lõigetele 1 ja 2; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„liikmesriigi kohustused ja riiklikud eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside netosidumisega vastavalt määruse (EL) 2018/841 artikli 4 lõigetele 1 ja 2
  ning tema panuste eesmärk, et saavutada liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheide 2035. aastaks nullini ja seejärel saavutada negatiivne heide vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 4
  ;“

liikmesriigi kohustused ja riiklikud eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside netosidumisega vastavalt määruse (EL) 2018/841 artikli 4 lõigetele 1 ja 2;

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EL) 2018/1999

Artikkel 26 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikli 26 lõikele 6 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Artikli 26 lõikele 6 lisatakse järgmine punkt:

| „aa) | muuta V lisa 3. osa punkte b ja c, et lisada maakategooriad nendele, mis on hõlmatud kaitstavate maakasutusüksuste seiresüsteemiga, ja nendele, mis on hõlmatud vastavalt taastamisele kuuluvate maakasutusüksuste seiresüsteemiga kooskõlas asjakohaste liidu keskkonnaalaste õigusaktidega.“; |
| --- | --- |

„aa)

„aa)

muuta V lisa 3. osa punkte b ja c, et lisada maakategooriad nendele, mis on hõlmatud kaitstavate maakasutusüksuste seiresüsteemiga, ja nendele, mis on hõlmatud vastavalt taastamisele kuuluvate maakasutusüksuste seiresüsteemiga kooskõlas asjakohaste liidu keskkonnaalaste õigusaktidega.“;

muuta V lisa 3. osa punkte b ja c, et lisada maakategooriad nendele, mis on hõlmatud kaitstavate maakasutusüksuste seiresüsteemiga, ja nendele, mis on hõlmatud vastavalt taastamisele kuuluvate maakasutusüksuste seiresüsteemiga kooskõlas asjakohaste liidu keskkonnaalaste õigusaktidega.“;

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Määrus (EL) 2018/1999

Artikkel 38 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui lõike 1 kohaselt tehtud põhjalik läbivaatamine on lõpule viidud,
  määrab
  komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks asjakohaste aastate
  koguheite
  , mis on saadud iga liikmesriigi inventuuriandmetes tehtud paranduste alusel ning mis on jaotatud määruse (EL) 2018/842 artikli 9 seisukohast oluliste heiteandmete ja käesoleva määruse V lisa 1. osa punktis c osutatud heiteandmete vahel, samuti määruse (EL) 2018/841 artikli 4 rakendamise seisukohast olulise heite ja sidumise kogusumma. | Kui lõike 1 kohaselt tehtud põhjalik läbivaatamine on lõpule viidud,
  võtab
  komisjon
  kooskõlas artikliga 43 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse
  kindlaks asjakohaste aastate koguheide, mis on saadud iga liikmesriigi inventuuriandmetes tehtud paranduste alusel ning mis on jaotatud määruse (EL) 2018/842 artikli 9 seisukohast oluliste heiteandmete ja käesoleva määruse V lisa 1. osa punktis c osutatud heiteandmete vahel, samuti määruse (EL) 2018/841 artikli 4 rakendamise seisukohast olulise heite ja sidumise kogusumma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui lõike 1 kohaselt tehtud põhjalik läbivaatamine on lõpule viidud,
  määrab
  komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks asjakohaste aastate
  koguheite
  , mis on saadud iga liikmesriigi inventuuriandmetes tehtud paranduste alusel ning mis on jaotatud määruse (EL) 2018/842 artikli 9 seisukohast oluliste heiteandmete ja käesoleva määruse V lisa 1. osa punktis c osutatud heiteandmete vahel, samuti määruse (EL) 2018/841 artikli 4 rakendamise seisukohast olulise heite ja sidumise kogusumma.

määrab

rakendusaktidega

koguheite

Kui lõike 1 kohaselt tehtud põhjalik läbivaatamine on lõpule viidud,
  võtab
  komisjon
  kooskõlas artikliga 43 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse
  kindlaks asjakohaste aastate koguheide, mis on saadud iga liikmesriigi inventuuriandmetes tehtud paranduste alusel ning mis on jaotatud määruse (EL) 2018/842 artikli 9 seisukohast oluliste heiteandmete ja käesoleva määruse V lisa 1. osa punktis c osutatud heiteandmete vahel, samuti määruse (EL) 2018/841 artikli 4 rakendamise seisukohast olulise heite ja sidumise kogusumma.

võtab

kooskõlas artikliga 43 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusaktid, millega määratakse

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

II lisa

Määrus (EL) 2018/841

IIa lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Artikli 4 lõike 2 kohased kasvuhoonegaaside netosidumise liidu eesmärk ja liikmesriikide riiklikud eesmärgid, mis tuleb saavutada 2030. aastaks

| Liikmesriik | Kasvuhoonegaaside netoheite vähendamine tuhandetes CO2-ekvivalenttonnides 2030. aastal |
| --- | --- |
| Belgia | -1 352 |
| Bulgaaria | -9 718 |
| Tšehhi | -1 228 |
| Taani | 5 338 |
| Saksamaa | -30 840 |
| Eesti | -2 545 |
| Iirimaa | 3 728 |
| Kreeka | -4 373 |
| Hispaania | -43 635 |
| Prantsusmaa | -34 046 |
| Horvaatia | -5 527 |
| Itaalia | -35 758 |
| Küpros | –352 |
| Läti | –644 |
| Leedu | -4 633 |
| Luksemburg | –403 |
| Ungari | -5 724 |
| Malta | 2 |
| Madalmaad | -4 523 |
| Austria | -5 650 |
| Poola | -38 098 |
| Portugal | -1 358 |
| Rumeenia | -25 665 |
| Sloveenia | –146 |
| Slovakkia | -6 821 |
| Soome | -17 754 |
| Rootsi | -47 321 |
| EL 27 | - 310 000 |

Liikmesriik

Kasvuhoonegaaside netoheite vähendamine tuhandetes CO2-ekvivalenttonnides 2030. aastal

2

Belgia

-1 352

Bulgaaria

-9 718

Tšehhi

-1 228

Taani

5 338

Saksamaa

-30 840

Eesti

-2 545

Iirimaa

3 728

Kreeka

-4 373

Hispaania

-43 635

Prantsusmaa

-34 046

Horvaatia

-5 527

Itaalia

-35 758

Küpros

–352

Läti

–644

Leedu

-4 633

Luksemburg

–403

Ungari

-5 724

Malta

2

Madalmaad

-4 523

Austria

-5 650

Poola

-38 098

Portugal

-1 358

Rumeenia

-25 665

Sloveenia

–146

Slovakkia

-6 821

Soome

-17 754

Rootsi

-47 321

EL 27

- 310 000

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 4 lõike 2 kohased kasvuhoonegaaside netosidumise liidu eesmärk ja liikmesriikide riiklikud eesmärgid, mis tuleb saavutada 2030. aastaks

| Liikmesriik | Kasvuhoonegaaside netoheite vähendamine tuhandetes CO2-ekvivalenttonnides 2030. aastal |
| --- | --- |
| Belgia | vähemalt
  -1 352 |
| Bulgaaria | vähemalt
  -9 718 |
| Tšehhi | vähemalt
  -1 228 |
| Taani | vähemalt
  5 338 |
| Saksamaa | vähemalt
  -30 840 |
| Eesti | vähemalt
  -2 545 |
| Iirimaa | vähemalt
  3 728 |
| Kreeka | vähemalt
  -4 373 |
| Hispaania | vähemalt
  -43 635 |
| Prantsusmaa | vähemalt
  -34 046 |
| Horvaatia | vähemalt
  -5 527 |
| Itaalia | vähemalt
  -35 758 |
| Küpros | vähemalt
   –352 |
| Läti | vähemalt
   –644 |
| Leedu | vähemalt
  -4 633 |
| Luksemburg | vähemalt
   –403 |
| Ungari | vähemalt
  -5 724 |
| Malta | vähemalt
  2 |
| Madalmaad | vähemalt
  4 523 |
| Austria | vähemalt
  -5 650 |
| Poola | vähemalt
  -38 098 |
| Portugal | vähemalt
  -1 358 |
| Rumeenia | vähemalt
  -25 665 |
| Sloveenia | vähemalt
   –146 |
| Slovakkia | vähemalt
  -6 821 |
| Soome | vähemalt
  -17 754 |
| Rootsi | vähemalt
  -47 321 |
| EL 27 | vähemalt
  - 310 000 |

Liikmesriik

Kasvuhoonegaaside netoheite vähendamine tuhandetes CO2-ekvivalenttonnides 2030. aastal

2

Belgia

vähemalt
  -1 352

vähemalt

Bulgaaria

vähemalt
  -9 718

vähemalt

Tšehhi

vähemalt
  -1 228

vähemalt

Taani

vähemalt
  5 338

vähemalt

Saksamaa

vähemalt
  -30 840

vähemalt

Eesti

vähemalt
  -2 545

vähemalt

Iirimaa

vähemalt
  3 728

vähemalt

Kreeka

vähemalt
  -4 373

vähemalt

Hispaania

vähemalt
  -43 635

vähemalt

Prantsusmaa

vähemalt
  -34 046

vähemalt

Horvaatia

vähemalt
  -5 527

vähemalt

Itaalia

vähemalt
  -35 758

vähemalt

Küpros

vähemalt
   –352

vähemalt

Läti

vähemalt
   –644

vähemalt

Leedu

vähemalt
  -4 633

vähemalt

Luksemburg

vähemalt
   –403

vähemalt

Ungari

vähemalt
  -5 724

vähemalt

Malta

vähemalt
  2

vähemalt

Madalmaad

vähemalt
  4 523

vähemalt

Austria

vähemalt
  -5 650

vähemalt

Poola

vähemalt
  -38 098

vähemalt

Portugal

vähemalt
  -1 358

vähemalt

Rumeenia

vähemalt
  -25 665

vähemalt

Sloveenia

vähemalt
   –146

vähemalt

Slovakkia

vähemalt
  -6 821

vähemalt

Soome

vähemalt
  -17 754

vähemalt

Rootsi

vähemalt
  -47 321

vähemalt

EL 27

vähemalt
  - 310 000

vähemalt

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa

III lisa

Määrus (EL) 2018/1999

V lisa – 3. osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määruse (EL) 2018/1999 V lisa 3. osa asendatakse järgmisega: | Määruse (EL) 2018/1999 V lisa 3. osa asendatakse järgmisega: |
| „Geograafiliselt täpsed andmed maakasutuse muutmise kohta kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta. Kasvuhoonegaaside inventuuri aluseks on elektroonilised andmebaasid ja geoinfosüsteemid ning need hõlmavad järgmist: | „Geograafiliselt täpsed andmed maakasutuse muutmise kohta kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta
  , selle 2013. aasta lisa ja 2019. aasta täpsustusega
  . Kasvuhoonegaaside inventuuri aluseks on elektroonilised andmebaasid ja geoinfosüsteemid
  , mille jaoks liidu institutsioonid pakuvad liikmesriikidele piisavat tuge ja abi, et tagada kogutud andmete järjepidevus ja läbipaistvus,
  ning need hõlmavad järgmist: |
| a) | direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 4 määratletud suure süsinikuvaruga maa-alasid hõlmavate maakasutusüksuste seire süsteem; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Määruse (EL) 2018/1999 V lisa 3. osa asendatakse järgmisega:

Määruse (EL) 2018/1999 V lisa 3. osa asendatakse järgmisega:

„Geograafiliselt täpsed andmed maakasutuse muutmise kohta kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta. Kasvuhoonegaaside inventuuri aluseks on elektroonilised andmebaasid ja geoinfosüsteemid ning need hõlmavad järgmist:

„Geograafiliselt täpsed andmed maakasutuse muutmise kohta kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta
  , selle 2013. aasta lisa ja 2019. aasta täpsustusega
  . Kasvuhoonegaaside inventuuri aluseks on elektroonilised andmebaasid ja geoinfosüsteemid
  , mille jaoks liidu institutsioonid pakuvad liikmesriikidele piisavat tuge ja abi, et tagada kogutud andmete järjepidevus ja läbipaistvus,
  ning need hõlmavad järgmist:

, selle 2013. aasta lisa ja 2019. aasta täpsustusega

, mille jaoks liidu institutsioonid pakuvad liikmesriikidele piisavat tuge ja abi, et tagada kogutud andmete järjepidevus ja läbipaistvus,

a)

direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 4 määratletud suure süsinikuvaruga maa-alasid hõlmavate maakasutusüksuste seire süsteem;

| a) | direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 4 määratletud suure süsinikuvaruga maa-alasid hõlmavate maakasutusüksuste seire süsteem; |
| --- | --- |

a)

direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 4 määratletud suure süsinikuvaruga maa-alasid hõlmavate maakasutusüksuste seire süsteem;

| b) | selliste kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest: |
| --- | --- |

b)

selliste kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest:

| b) | selliste kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest: |
| --- | --- |

b)

selliste kaitsealuste maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest:

| | — | suure bioloogilise mitmekesisusega maa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 3; |
| --- | --- | --- |

—

suure bioloogilise mitmekesisusega maa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 3;

| | — | suure bioloogilise mitmekesisusega maa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 3; |
| --- | --- | --- |

—

suure bioloogilise mitmekesisusega maa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 3;

| | — | nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (1) artiklis 4 määratletud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (1) artiklis 4 määratletud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke;

1

| | — | nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (1) artiklis 4 määratletud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (1) artiklis 4 määratletud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke;

1

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas loetletud liikide paljunemis- ja puhkepaigad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 12 kohaseid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas loetletud liikide paljunemis- ja puhkepaigad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 12 kohaseid kaitsemeetmeid;

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas loetletud liikide paljunemis- ja puhkepaigad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 12 kohaseid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas loetletud liikide paljunemis- ja puhkepaigad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 12 kohaseid kaitsemeetmeid;

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mis aitavad kaasa nende elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 2 või mille suhtes võib kohaldada ennetus- ja parandusmeetmeid vastavalt direktiivile 2004/35/EÜ (2); |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mis aitavad kaasa nende elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 2 või mille suhtes võib kohaldada ennetus- ja parandusmeetmeid vastavalt direktiivile 2004/35/EÜ (2);

2

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mis aitavad kaasa nende elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 2 või mille suhtes võib kohaldada ennetus- ja parandusmeetmeid vastavalt direktiivile 2004/35/EÜ (2); |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mis aitavad kaasa nende elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 2 või mille suhtes võib kohaldada ennetus- ja parandusmeetmeid vastavalt direktiivile 2004/35/EÜ (2);

2

| | — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ja väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/147/EMÜ artikli 4 ja direktiivi 92/43/
  EMÜ
  artikli 6 lõike 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ja väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/147/EMÜ artikli 4 ja direktiivi 92/43/
  EMÜ
  artikli 6 lõike 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke;

3

EMÜ

| | — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ja väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/147/EMÜ artikli 4 ja direktiivi 92/43/
  EÜ
  artikli 6 lõike 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ja väljaspool neid asuvad maaüksused, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/147/EMÜ artikli 4 ja direktiivi 92/43/
  EÜ
  artikli 6 lõike 2 kohaseid kaitsemeetmeid, et täita alade kaitse-eesmärke;

3

EÜ

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse selliste lindude kaitse meetmeid, mille kohta on direktiivi 2009/147/EÜ artikli 12 kohaselt teatatud, et need ei ole turvalises seisundis, eesmärgiga täita kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lauses sätestatud nõuet, et tuleb püüda vältida elupaikade saastamist ja kahjustamist, või täita kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatud nõuet, et tuleb säilitada ja hoida linnuliikide elupaikade piisav mitmekesisus ja suurus; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse selliste lindude kaitse meetmeid, mille kohta on direktiivi 2009/147/EÜ artikli 12 kohaselt teatatud, et need ei ole turvalises seisundis, eesmärgiga täita kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lauses sätestatud nõuet, et tuleb püüda vältida elupaikade saastamist ja kahjustamist, või täita kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatud nõuet, et tuleb säilitada ja hoida linnuliikide elupaikade piisav mitmekesisus ja suurus;

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse selliste lindude kaitse meetmeid, mille kohta on direktiivi 2009/147/EÜ artikli 12 kohaselt teatatud, et need ei ole turvalises seisundis, eesmärgiga täita kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lauses sätestatud nõuet, et tuleb püüda vältida elupaikade saastamist ja kahjustamist, või täita kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatud nõuet, et tuleb säilitada ja hoida linnuliikide elupaikade piisav mitmekesisus ja suurus; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse selliste lindude kaitse meetmeid, mille kohta on direktiivi 2009/147/EÜ artikli 12 kohaselt teatatud, et need ei ole turvalises seisundis, eesmärgiga täita kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lauses sätestatud nõuet, et tuleb püüda vältida elupaikade saastamist ja kahjustamist, või täita kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatud nõuet, et tuleb säilitada ja hoida linnuliikide elupaikade piisav mitmekesisus ja suurus;

| | — | muud elupaigad, mille liikmesriik määrab direktiivides 92/42/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätestatutega samaväärseks otstarbeks; |
| --- | --- | --- |

—

muud elupaigad, mille liikmesriik määrab direktiivides 92/42/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätestatutega samaväärseks otstarbeks;

| | — | muud elupaigad, mille liikmesriik määrab direktiivides 92/42/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätestatutega samaväärseks otstarbeks; |
| --- | --- | --- |

—

muud elupaigad, mille liikmesriik määrab direktiivides 92/42/EMÜ ja 2009/147/EÜ sätestatutega samaväärseks otstarbeks;

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude ökoloogilist seisundit ja tagada, et see ei halvene; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude ökoloogilist seisundit ja tagada, et see ei halvene;

4

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude ökoloogilist seisundit ja tagada, et see ei halvene; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et kaitsta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude ökoloogilist seisundit ja tagada, et see ei halvene;

4

| | — | looduslikud lammid või üleujutusvee hoidmiseks kasutatavad alad, mis on liikmesriikide kaitse all seoses üleujutusriski maandamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/60/EÜ (5); |
| --- | --- | --- |

—

looduslikud lammid või üleujutusvee hoidmiseks kasutatavad alad, mis on liikmesriikide kaitse all seoses üleujutusriski maandamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/60/EÜ (5);

5

| | — | looduslikud lammid või üleujutusvee hoidmiseks kasutatavad alad, mis on liikmesriikide kaitse all seoses üleujutusriski maandamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/60/EÜ (5); |
| --- | --- | --- |

—

looduslikud lammid või üleujutusvee hoidmiseks kasutatavad alad, mis on liikmesriikide kaitse all seoses üleujutusriski maandamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/60/EÜ (5);

5

| | — | liikmesriikide poolt kaitsealade eesmärkide saavutamiseks määratud kaitsealad; |
| --- | --- | --- |

—

liikmesriikide poolt kaitsealade eesmärkide saavutamiseks määratud kaitsealad;

liikmesriikide poolt kaitsealade eesmärkide saavutamiseks määratud kaitsealad;

| c) | selliste taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest: |
| --- | --- |

c)

selliste taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest:

| c) | selliste taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest: |
| --- | --- |

c)

selliste taastamist vajavate maakasutusüksuste seire süsteem, mis on määratletud kui maa, mis kuulub ühte või mitmesse järgmistest kategooriatest:

| | — | eespool punktis b kirjeldatud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamis- või asendusmeetmeid, mille eesmärk on täita ala kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

eespool punktis b kirjeldatud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamis- või asendusmeetmeid, mille eesmärk on täita ala kaitse-eesmärke;

| | — | eespool punktis b kirjeldatud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamis- või asendusmeetmeid, mille eesmärk on täita ala kaitse-eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

eespool punktis b kirjeldatud ühenduse tähtsusega alad ja erikaitsealad ning väljaspool neid asuvad maaüksused, mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamis- või asendusmeetmeid, mille eesmärk on täita ala kaitse-eesmärke;

| | — | direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud või I lisas loetletud metslinnuliikide elupaigad, mis asuvad väljaspool erikaitsealasid ja mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid seoses direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisega; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud või I lisas loetletud metslinnuliikide elupaigad, mis asuvad väljaspool erikaitsealasid ja mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid seoses direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisega;

| | — | direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud või I lisas loetletud metslinnuliikide elupaigad, mis asuvad väljaspool erikaitsealasid ja mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid seoses direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisega; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud või I lisas loetletud metslinnuliikide elupaigad, mis asuvad väljaspool erikaitsealasid ja mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid seoses direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisega;

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid direktiivi 92/43/EMÜ kohase soodsa kaitsestaatuse saavutamiseks, ja/või on kindlaks tehtud, et need vajavad parandusmeetmeid direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid direktiivi 92/43/EMÜ kohase soodsa kaitsestaatuse saavutamiseks, ja/või on kindlaks tehtud, et need vajavad parandusmeetmeid direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 tähenduses;

| | — | direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid direktiivi 92/43/EMÜ kohase soodsa kaitsestaatuse saavutamiseks, ja/või on kindlaks tehtud, et need vajavad parandusmeetmeid direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud looduslikud elupaigad ja direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud liikide elupaigad, mis asuvad väljaspool ühenduse tähtsusega alasid või erikaitsealasid ning mille puhul on kindlaks tehtud, et need vajavad taastamismeetmeid direktiivi 92/43/EMÜ kohase soodsa kaitsestaatuse saavutamiseks, ja/või on kindlaks tehtud, et need vajavad parandusmeetmeid direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 tähenduses;

| | — | alad, mille puhul on liikmesriigis kohaldatava looduse taastamise kava kohaselt kindlaks tehtud, et need vajavad taastamist; |
| --- | --- | --- |

—

alad, mille puhul on liikmesriigis kohaldatava looduse taastamise kava kohaselt kindlaks tehtud, et need vajavad taastamist;

| | — | alad, mille puhul on liikmesriigis kohaldatava looduse taastamise kava kohaselt kindlaks tehtud, et need vajavad taastamist
  või mille suhtes kohaldatakse meetmeid nende seisundi halvenemise vältimiseks
  ; |
| --- | --- | --- |

—

alad, mille puhul on liikmesriigis kohaldatava looduse taastamise kava kohaselt kindlaks tehtud, et need vajavad taastamist
  või mille suhtes kohaldatakse meetmeid nende seisundi halvenemise vältimiseks
  ;

või mille suhtes kohaldatakse meetmeid nende seisundi halvenemise vältimiseks

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et taastada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude hea ökoloogiline seisund, või meetmeid, mis on vajalikud, et taastada selliste veekogude väga hea ökoloogiline seisund, kui see on seadusega nõutav; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et taastada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude hea ökoloogiline seisund, või meetmeid, mis on vajalikud, et taastada selliste veekogude väga hea ökoloogiline seisund, kui see on seadusega nõutav;

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et taastada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude hea ökoloogiline seisund, või meetmeid, mis on vajalikud, et taastada selliste veekogude väga hea ökoloogiline seisund, kui see on seadusega nõutav; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on vajalikud, et taastada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 punktis iii osutatud pinnaveekogude hea ökoloogiline seisund, või meetmeid, mis on vajalikud, et taastada selliste veekogude väga hea ökoloogiline seisund, kui see on seadusega nõutav;

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse märgalade loomise ja taastamise meetmeid, nagu on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ VI lisa B osa punktis vii; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse märgalade loomise ja taastamise meetmeid, nagu on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ VI lisa B osa punktis vii;

| | — | maaüksused, mille suhtes kohaldatakse märgalade loomise ja taastamise meetmeid, nagu on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ VI lisa B osa punktis vii; |
| --- | --- | --- |

—

maaüksused, mille suhtes kohaldatakse märgalade loomise ja taastamise meetmeid, nagu on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ VI lisa B osa punktis vii;

| | — | alad, mis vajavad ökosüsteemi taastamist, et saavutada ökosüsteemi hea seisund kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

alad, mis vajavad ökosüsteemi taastamist, et saavutada ökosüsteemi hea seisund kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6);

6

| | — | alad, mis vajavad ökosüsteemi taastamist, et saavutada ökosüsteemi hea seisund kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

alad, mis vajavad ökosüsteemi taastamist, et saavutada ökosüsteemi hea seisund kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (6);

6

| d) | suure kliimariskiga maakasutusüksuste seire süsteem: |
| --- | --- |

d)

suure kliimariskiga maakasutusüksuste seire süsteem:

| d) | suure kliimariskiga maakasutusüksuste seire süsteem: |
| --- | --- |

d)

suure kliimariskiga maakasutusüksuste seire süsteem:

| | — | alad, mille eest makstakse määruse (EL) 2018/841 artikli 13b lõike 5 alusel looduslike häiringute eest kompensatsiooni; |
| --- | --- | --- |

—

alad, mille eest makstakse määruse (EL) 2018/841 artikli 13b lõike 5 alusel looduslike häiringute eest kompensatsiooni;

| | — | alad, mille eest makstakse määruse (EL) 2018/841 artikli 13b lõike 5 alusel looduslike häiringute eest kompensatsiooni; |
| --- | --- | --- |

—

alad, mille eest makstakse määruse (EL) 2018/841 artikli 13b lõike 5 alusel looduslike häiringute eest kompensatsiooni;

| | — | direktiivi 2007/60/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud alad; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 2007/60/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud alad;

| | — | direktiivi 2007/60/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud alad; |
| --- | --- | --- |

—

direktiivi 2007/60/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud alad;

| | — | liikmesriikide riiklikus kohanemisstrateegias kindlaks määratud suure loodusliku ja inimtegevusest tingitud ohuga alad, mille suhtes kohaldatakse kliimaga seotud katastroofiohu vähendamise meetmeid. |
| --- | --- | --- |

—

liikmesriikide riiklikus kohanemisstrateegias kindlaks määratud suure loodusliku ja inimtegevusest tingitud ohuga alad, mille suhtes kohaldatakse kliimaga seotud katastroofiohu vähendamise meetmeid.

| | — | liikmesriikide riiklikus kohanemisstrateegias kindlaks määratud suure loodusliku ja inimtegevusest tingitud ohuga alad, mille suhtes kohaldatakse kliimaga seotud katastroofiohu vähendamise meetmeid. |
| --- | --- | --- |

—

liikmesriikide riiklikus kohanemisstrateegias kindlaks määratud suure loodusliku ja inimtegevusest tingitud ohuga alad, mille suhtes kohaldatakse kliimaga seotud katastroofiohu vähendamise meetmeid.

| da) | mulla süsinikuvarude seire süsteem, mis kasutab muu hulgas iga-aastaseid maakasutuse statistilise raamuuringu (LUCAS) andmekogumeid
  . |
| --- | --- |

da)

da)

mulla süsinikuvarude seire süsteem, mis kasutab muu hulgas iga-aastaseid maakasutuse statistilise raamuuringu (LUCAS) andmekogumeid
  .

mulla süsinikuvarude seire süsteem, mis kasutab muu hulgas iga-aastaseid maakasutuse statistilise raamuuringu (LUCAS) andmekogumeid

Kasvuhoonegaaside inventuur võimaldab andmevahetust ja andmete integreerimist elektrooniliste andmebaaside ja geoinfosüsteemide vahel.

Kasvuhoonegaaside inventuur võimaldab andmevahetust ja andmete integreerimist elektrooniliste andmebaaside ja geoinfosüsteemide vahel, samuti nende võrreldavust ja üldsuse juurdepääsu.

Ajavahemikuks 2021–2025 1. määramistasandi meetod kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta. Heite ja sidumise jaoks sellise süsiniku talletaja puhul, mille arvele langeb vähemalt 25–30 % heitest või sidumisest allika või neeldaja kategoorias, mis on liikmesriigi riiklikus inventuurisüsteemis prioriteediks seatud, sest selle kohta esitatud hinnangul on märkimisväärne mõju riigi kasvuhoonegaaside heite summaarsetele inventuuriandmetele seoses heite ja sidumise absoluuttasemega, heite ja sidumise suundumustega või maakasutuskategooriate heite ja sidumise määramatusega, ning alates 2026. aastast kõikide süsiniku talletajaga seotud heite ja sidumise hinnangute puhul vähemalt 2. määramistasandi meetod kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta.

Ajavahemikuks 2021–2025 1. määramistasandi meetod kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, selle 2013. aasta lisa ja selle 2019. aasta täpsustusega. Heite ja sidumise jaoks sellise süsiniku talletaja puhul, mille arvele langeb vähemalt 25–30 % heitest või sidumisest allika või neeldaja kategoorias, mis on liikmesriigi riiklikus inventuurisüsteemis prioriteediks seatud, sest selle kohta esitatud hinnangul on märkimisväärne mõju riigi kasvuhoonegaaside heite summaarsetele inventuuriandmetele seoses heite ja sidumise absoluuttasemega, heite ja sidumise suundumustega või maakasutuskategooriate heite ja sidumise määramatusega, ning alates 2026. aastast kõikide süsiniku talletajaga seotud heite ja sidumise hinnangute puhul vähemalt 2. määramistasandi meetod kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, selle 2013. aasta lisa ja selle 2019. aasta täpsustusega.

Alates 2026. aastast kohaldavad liikmesriigid kõigi süsiniku talletajaga seotud heite ja sidumise hinnangute puhul, mis puudutavad alasid, mis hõlmavad suure süsinikuvaruga maakasutusüksusi, millele on osutatud eespool punktis c, alasid, mis hõlmavad kaitsealuseid või taastamisel olevaid maakasutusüksusi, millele on osutatud eespool punktides d ja e, ning alasid, mis hõlmavad tulevikus suure kliimariskiga maakasutusüksusi, millele on osutatud eespool punktis f, 3. määramistasandi meetodit kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, selle 2013. aasta lisa ja 2019. aasta täpsustusega.“

---

(*1)  Märge „cp“ vastuvõetud muudatusettepaneku päises tähistab kõnealuse muudatusettepaneku vastavat osa.

*1

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks(A9-0161/2022)

1

(36)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

36

(36)  Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

36

(1a)  
  Euroopa Keskkonnaameti aruanne „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal“, lk 74.

1a

Euroopa Keskkonnaameti aruanne „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal“, lk 74.

(1b)  
  Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. ja Janouskova, K., „Mapping and assessment of primary and old-growth Forest in Europe“, EUR 30661 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

1b

Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. ja Janouskova, K., „Mapping and assessment of primary and old-growth Forest in Europe“, EUR 30661 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(1a)  
  Euroopa Keskkonnaameti aruanne nr 6/2019.

1a

Euroopa Keskkonnaameti aruanne nr 6/2019.

(1b)  
  Euroopa Keskkonnaamet, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1b

Euroopa Keskkonnaamet, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1c)  
  Euroopa Keskkonnaamet, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1c

Euroopa Keskkonnaamet, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1d)  
  Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), pp. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

1d

Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), pp. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

(28)  COM(2019)0640.

28

(28)  COM(2019)0640.

28

(28a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

28a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

30

(31)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

31

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

30

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

32

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

32

(33)  COM(2020) 562 final.

33

(33)  COM(2020)0562.

33

(33a)  
  Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. et al. „Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions“ (Kliima süsinikuringe reageerimise ebasümmeetria positiivsete ja negatiivsete CO2 heitmete puhul). Nature Climate Change vol 11, 613–617 (2021).

33a

Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. et al. „Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions“ (Kliima süsinikuringe reageerimise ebasümmeetria positiivsete ja negatiivsete CO2

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

34

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

34

(37)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

37

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(36a)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

36a

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(38)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(40)  [...].

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(38)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(39a)  
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi mullastrateegia 2030. aastaks – Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“ (COM(2021)0699).

39a

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi mullastrateegia 2030. aastaks – Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“ (COM(2021)0699).

(40)  [...].

40

(40a)  
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kestlikud süsinikuringed“ (COM(2021)0800).

40a

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kestlikud süsinikuringed“ (COM(2021)0800).

(40b)  
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestlik biomajandus Euroopas: majanduse, ühiskonna ja keskkonna vaheliste sidemete tugevdamine“ (COM(2018)0673).

40b

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestlik biomajandus Euroopas: majanduse, ühiskonna ja keskkonna vaheliste sidemete tugevdamine“ (COM(2018)0673).

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

(*)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

*

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(**)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

**

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(44)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

44

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(1)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (ELT L 206, 22.7.1992, lk 7).

1

(1)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta(ELT L 206, 22.7.1992, lk 7).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ, keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56).

2

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ, keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. novembri 2009 , loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

3

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, , millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

4

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ, , üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (ELT L 288, 6.11.2007, lk 27).

5

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (ELT L 288, 6.11.2007, lk 27).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, , millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

---

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/295 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/295

---

P9_TA(2022)0234

Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite normid ***I

Euroopa Parlamendi 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/25)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.

| (1) | 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega 2021. aasta novembris tunnistasid selle osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu hoidmine allpool 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aastaks seatud eesmärke, et kiirendada kliimameetmete võtmist sellel kriitilisel kümnendil ja kõrvaldada eesmärkidega seotud lõhe 1,5  oC eesmärgiga. |
| --- | --- |

(1)

2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) jõustus 2016. aasta novembris. Selle osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5  oC-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.
  Glasgow kliimapakti vastuvõtmisega 2021. aasta novembris tunnistasid selle osalised, et maailma keskmise temperatuuri tõusu hoidmine allpool 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega vähendaks märkimisväärselt kliimamuutuste riske ja mõju, ning võtsid kohustuse suurendada 2022. aasta lõpuks oma 2030. aastaks seatud eesmärke, et kiirendada kliimameetmete võtmist sellel kriitilisel kümnendil ja kõrvaldada eesmärkidega seotud lõhe 1,5  oC eesmärgiga.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (23). Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus veelgi kasvanud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (23). Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus veelgi kasvanud.

| (2) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (23).
  Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta seda, et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra.
  Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus veelgi kasvanud. |
| --- | --- |

(2)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, mille komisjon võttis vastu 11. detsembril 2019 (23).
  Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta seda, et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra.
  Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus veelgi kasvanud.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille
  eesmärk on
  saavutada ELis
  2050. aastaks
  kliimaneutraalsus, ning
  uus majanduskasvu strateegia,
  mille eesmärk on muuta liit
  õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks,
  kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samas mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille
  eesmärk on
  saavutada ELis
  2050. aastaks
  kliimaneutraalsus, ning
  uus majanduskasvu strateegia,
  mille eesmärk on muuta liit
  õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks,
  kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samas mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (3) | ELi
  eesmärk on
  koostada
  2050. aastaks uus majanduskasvu strateegia,
  milles keskendutakse liidu muutmisele
  õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks,
  millele on omased elujõulised tööstusharud, mis jäävad maailma liidriks oma asjakohases segmendis, ja üleilmsed innovatsiooni edendajad, tagades samal ajal hästi tasustatud kvaliteetsed töökohad liidus
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest.
  Sellega seoses on 2030. aastani kehtivas kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärk kiirendada roheüleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mittetoksilisele, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele õiglasel, võrdsel ja kaasaval viisil ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna seisundit ning toetada Euroopa rohelises kokkuleppes esitatud meetmeteid ja algatusi ning neile tugineda.
  Samas mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele
  ja haavatavatele
  rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed
  , ning inimestele ja leibkondadele, kellel on väike või keskmisest väiksem sissetulek. Lisaks mõjutab üleminek erinevalt ka liidu piirkondi, eelkõige struktuurselt ebasoodsas olukorras olevaid, perifeerseid ja äärepoolseimaid piirkondi.
  Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(3)

ELi
  eesmärk on
  koostada
  2050. aastaks uus majanduskasvu strateegia,
  milles keskendutakse liidu muutmisele
  õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks,
  millele on omased elujõulised tööstusharud, mis jäävad maailma liidriks oma asjakohases segmendis, ja üleilmsed innovatsiooni edendajad, tagades samal ajal hästi tasustatud kvaliteetsed töökohad liidus
  . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest.
  Sellega seoses on 2030. aastani kehtivas kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärk kiirendada roheüleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mittetoksilisele, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele õiglasel, võrdsel ja kaasaval viisil ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna seisundit ning toetada Euroopa rohelises kokkuleppes esitatud meetmeteid ja algatusi ning neile tugineda.
  Samas mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele
  ja haavatavatele
  rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed
  , ning inimestele ja leibkondadele, kellel on väike või keskmisest väiksem sissetulek. Lisaks mõjutab üleminek erinevalt ka liidu piirkondi, eelkõige struktuurselt ebasoodsas olukorras olevaid, perifeerseid ja äärepoolseimaid piirkondi.
  Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) [--] (24) on liit sätestanud oma eesmärgi
  saavutada
  2050. aastaks
  kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv
  kohustus vähendada liidusisest
  kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) [--] (24) on liit sätestanud oma eesmärgi
  saavutada
  2050. aastaks
  kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka siduv
  kohustus vähendada liidusisest
  kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 
  2021/1119

   (24) on liit sätestanud
  õigusaktis
  oma eesmärgi
  vähendada hiljemalt
  2050. aastaks
  netoheide nullini ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka
  liidusisene
  siduv
  kliimaalane vahe-eesmärk vähendada
  kasvuhoonegaaside netoheidet (
  st
  heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 
  2021/1119

   (24) on liit sätestanud
  õigusaktis
  oma eesmärgi
  vähendada hiljemalt
  2050. aastaks
  netoheide nullini ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused
  . Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka
  liidusisene
  siduv
  kliimaalane vahe-eesmärk vähendada
  kasvuhoonegaaside netoheidet (
  st
  heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama.

| (6) | Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama.
  Transpordisektor on ainus sektor, kus heide on pärast 1990. aastat suurenenud. See hõlmab kerg- ja raskesõidukitega maanteetransporti, mille arvele langeb kokku rohkem kui 70 % transpordi koguheitest. |
| --- | --- |

(6)

Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama.
  Transpordisektor on ainus sektor, kus heide on pärast 1990. aastat suurenenud. See hõlmab kerg- ja raskesõidukitega maanteetransporti, mille arvele langeb kokku rohkem kui 70 % transpordi koguheitest.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | On ülimalt oluline, et individuaalne liikuvus jääks kättesaadavaks ja taskukohaseks kõigile, eriti pendelrändajatele, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele avalikule transporditeenusele või muudele liikuvuslahendustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

On ülimalt oluline, et individuaalne liikuvus jääks kättesaadavaks ja taskukohaseks kõigile, eriti pendelrändajatele, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele avalikule transporditeenusele või muudele liikuvuslahendustele.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | 2021. aastal Glasgows (Ühendkuningriik) toimuud ÜRO kliimamuutuste konverentsil, mida tuntakse COP26 nime all, võeti kohustus kiirendada ülemaailmset üleminekut heiteta sõidukitele. Samuti võeti kohustus tagada, et üleminek oleks õiglane ja kestlik, nii et ühtki piirkonda ega kogukonda ei jäetaks kõrvale, ning rõhutati, kui oluline on tagada tööjõu õiglane ümberpaigutamine ning inimväärsete töövõimaluste ja kvaliteetsete töökohtade loomine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

2021. aastal Glasgows (Ühendkuningriik) toimuud ÜRO kliimamuutuste konverentsil, mida tuntakse COP26 nime all, võeti kohustus kiirendada ülemaailmset üleminekut heiteta sõidukitele. Samuti võeti kohustus tagada, et üleminek oleks õiglane ja kestlik, nii et ühtki piirkonda ega kogukonda ei jäetaks kõrvale, ning rõhutati, kui oluline on tagada tööjõu õiglane ümberpaigutamine ning inimväärsete töövõimaluste ja kvaliteetsete töökohtade loomine.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks
  , samuti selleks, et vähendada liidu sõltuvust imporditud fossiilkütustest, mis hõlmab ka naftaimporti, mille väärtus oli ainuüksi 2018. aastal 227,5  miljardit eurot, arvestades, et nafta on jätkuvalt peamine sõiduautodes ja kaubikutes kasutatav energiaallikas (94 %). Nafta järkjärgulisel kasutuselt kõrvaldamisel on oluline mitte minna ühelt sõltuvuselt teisele üle. Selleks et tagada Euroopa töötleva tööstuse tulevane elujõulisus ja tugevdada liidu strateegilist autonoomiat, on väga oluline, et komisjon teeks koostööd liikmesriikide ja tööstuse sidusrühmadega selle nimel, et kindlustada CO2-heiteta ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate jaoks vajalike strateegiliste materjalide ja haruldaste muldmetallide tarneahel. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks
  , samuti selleks, et vähendada liidu sõltuvust imporditud fossiilkütustest, mis hõlmab ka naftaimporti, mille väärtus oli ainuüksi 2018. aastal 227,5  miljardit eurot, arvestades, et nafta on jätkuvalt peamine sõiduautodes ja kaubikutes kasutatav energiaallikas (94 %). Nafta järkjärgulisel kasutuselt kõrvaldamisel on oluline mitte minna ühelt sõltuvuselt teisele üle. Selleks et tagada Euroopa töötleva tööstuse tulevane elujõulisus ja tugevdada liidu strateegilist autonoomiat, on väga oluline, et komisjon teeks koostööd liikmesriikide ja tööstuse sidusrühmadega selle nimel, et kindlustada CO2-heiteta ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate jaoks vajalike strateegiliste materjalide ja haruldaste muldmetallide tarneahel.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Kuna käesoleva määruse läbivaatamine on osa kliimamuutuste vastu võitlemiseks tehtavatest pingutustest, mille eesmärk on täita maanteetranspordi CO2-heite vähendamise alased keskkonnaeesmärgid, tuleks seejuures arvesse võtta selle protsessi märkimisväärseid tööstuslikke ja sotsiaalseid tagajärgi, et tagada kõigile tööhõive ja juurdepääsetav liikuvus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Kuna käesoleva määruse läbivaatamine on osa kliimamuutuste vastu võitlemiseks tehtavatest pingutustest, mille eesmärk on täita maanteetranspordi CO2-heite vähendamise alased keskkonnaeesmärgid, tuleks seejuures arvesse võtta selle protsessi märkimisväärseid tööstuslikke ja sotsiaalseid tagajärgi, et tagada kõigile tööhõive ja juurdepääsetav liikuvus.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (25) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk. Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2-heite vähendamine on keerulisem. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (25) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk. Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2-heite vähendamine on keerulisem.

| (8) | Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ning anda selge suund selle eesmärgi saavutamiseks ja aidata saavutada vajalik heite vähendamine enne 2030. aastat
  , on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (25) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk.
  Selle eesmärgi saavutamiseks on kõige kulutõhusama stsenaariumi kohaselt vaja vähendada transpordisektori heitkoguseid ligikaudu 90 %, arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad praegu ainult transpordisektoris. Samal ajal on äärmiselt oluline, et täiendavad liidu seadusandlikud aktid, näiteks direktiiv (EL) 2018/2001

   (25 bis)

  , tagaksid taastuvenergia kiire kasutuselevõtu, et liidu autopargile saaks toidet anda täiendav taastuvelekter.
  Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2-heite vähendamine on keerulisem.
  Digi- ja roheüleminekus tuleks käsitleda ka sotsiaalse mõõtme tähtsust, et tagada liikuvuse kättesaadavus kõigi jaoks, hõlmates energia maksustamise mõju taskukohasusele ning kõrgemate energiahindade otsest ja kaudset mõju transpordile liidu eri piirkondades, samuti tööstuslikke tagajärgi, et tagada tööhõive ja tööstuse konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ning anda selge suund selle eesmärgi saavutamiseks ja aidata saavutada vajalik heite vähendamine enne 2030. aastat
  , on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (25) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk.
  Selle eesmärgi saavutamiseks on kõige kulutõhusama stsenaariumi kohaselt vaja vähendada transpordisektori heitkoguseid ligikaudu 90 %, arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad praegu ainult transpordisektoris. Samal ajal on äärmiselt oluline, et täiendavad liidu seadusandlikud aktid, näiteks direktiiv (EL) 2018/2001

   (25 bis)

  , tagaksid taastuvenergia kiire kasutuselevõtu, et liidu autopargile saaks toidet anda täiendav taastuvelekter.
  Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2-heite vähendamine on keerulisem.
  Digi- ja roheüleminekus tuleks käsitleda ka sotsiaalse mõõtme tähtsust, et tagada liikuvuse kättesaadavus kõigi jaoks, hõlmates energia maksustamise mõju taskukohasusele ning kõrgemate energiahindade otsest ja kaudset mõju transpordile liidu eri piirkondades, samuti tööstuslikke tagajärgi, et tagada tööhõive ja tööstuse konkurentsivõime.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Hiljutistest uuringutest nähtub, et akutoitega elektrisõidukid on juba mitmes autosegmendis tavaautode suhtes konkurentsivõimelised, kui võtta arvesse nende omamise kogukulu. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2-heite normid kiirendavad akutoitega elektrisõidukite omamise kogukulu vähendamist, muutes need kogu liidus kõigile tarbijarühmadele sisepõlemismootoriga sõidukitest atraktiivsemaks. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2-heite normid aastatel 2025–2030 kiirendavad ka kasutatud autode turu CO2-heite vähendamist kõigis autosegmentides, tuues suuremat kasu väiksema ja keskmise sissetulekuga tarbijatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Hiljutistest uuringutest nähtub, et akutoitega elektrisõidukid on juba mitmes autosegmendis tavaautode suhtes konkurentsivõimelised, kui võtta arvesse nende omamise kogukulu. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2-heite normid kiirendavad akutoitega elektrisõidukite omamise kogukulu vähendamist, muutes need kogu liidus kõigile tarbijarühmadele sisepõlemismootoriga sõidukitest atraktiivsemaks. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2-heite normid aastatel 2025–2030 kiirendavad ka kasutatud autode turu CO2-heite vähendamist kõigis autosegmentides, tuues suuremat kasu väiksema ja keskmise sissetulekuga tarbijatele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Rangemad CO2-heite vähendamise nõuded peaksid soodustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi ja energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab ka ELi autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid,
  ning
  uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid, võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Rangemad CO2-heite vähendamise nõuded peaksid soodustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi ja energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab ka ELi autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid,
  ning
  uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid, võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida.

| (9) | Rangemad CO2-heite vähendamise nõuded peaksid soodustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi
  , energiajulgeoleku
  ja
  -tõhususe suurendamise ja sellega seotud
  energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab ka ELi autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid,
  samas kui
  uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid
  , seni kui on tagatud täpsete ja täielike andmete kättesaadavus niisugust liiki sõidukite heitenäitajate kohta
  , võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida. |
| --- | --- |

(9)

Rangemad CO2-heite vähendamise nõuded peaksid soodustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi
  , energiajulgeoleku
  ja
  -tõhususe suurendamise ja sellega seotud
  energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab ka ELi autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2-heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete järgimise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme järgimiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogilised lahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid,
  samas kui
  uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid
  , seni kui on tagatud täpsete ja täielike andmete kättesaadavus niisugust liiki sõidukite heitenäitajate kohta
  , võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Tehnoloogiline innovatsioon on liidus liikuvuse CO2-heite vähendamise eeltingimus ja seetõttu tuleks seda toetada. Kasvava rahvusvahelise konkurentsi tingimustes peaksid liit ja liikmesriigid jätkama oma pingutusi, et uurida ja arendada algatusi, millega edendatakse sektoris koostoimet, mille näiteks on Euroopa akuliit, ning toetama avaliku ja erasektori investeeringuid Euroopa autotööstuse teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Selle eesmärk peaks olema säilitada Euroopa tehnoloogiline juhtpositsioon selles sektoris, arendada liidus tulevikutehnoloogiate tööstuslikku tipptaset ning tagada liidu tööstusbaasi pikaajaline kestlikkus ja konkurentsivõime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Tehnoloogiline innovatsioon on liidus liikuvuse CO2-heite vähendamise eeltingimus ja seetõttu tuleks seda toetada. Kasvava rahvusvahelise konkurentsi tingimustes peaksid liit ja liikmesriigid jätkama oma pingutusi, et uurida ja arendada algatusi, millega edendatakse sektoris koostoimet, mille näiteks on Euroopa akuliit, ning toetama avaliku ja erasektori investeeringuid Euroopa autotööstuse teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Selle eesmärk peaks olema säilitada Euroopa tehnoloogiline juhtpositsioon selles sektoris, arendada liidus tulevikutehnoloogiate tööstuslikku tipptaset ning tagada liidu tööstusbaasi pikaajaline kestlikkus ja konkurentsivõime.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Teatavad liikmesriigid on teatanud oma kavast kiirendada heiteta sõidukite kasutuselevõttu, kehtestades nende territooriumil turule lastavatele CO2-heidet tekitavatele uutele sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldamise kuupäeva, mis on liidu tasandil sätestatud kuupäevast varasem. Komisjon peaks selgitama välja võimalused hõlbustada kooskõlas selliste kavadega liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Teatavad liikmesriigid on teatanud oma kavast kiirendada heiteta sõidukite kasutuselevõttu, kehtestades nende territooriumil turule lastavatele CO2-heidet tekitavatele uutele sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldamise kuupäeva, mis on liidu tasandil sätestatud kuupäevast varasem. Komisjon peaks selgitama välja võimalused hõlbustada kooskõlas selliste kavadega liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | Selged regulatiivsed signaalid peaksid võimaldama tootjatel teha investeerimisotsuseid. Nende signaalide puudumine võib tekitada ohu, et liidu autotööstus kaotab nii konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni, kui ta ei investeeri kiiresti, kui ka turuosa ülemaailmsetel ja kodumaistel turgudel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

Selged regulatiivsed signaalid peaksid võimaldama tootjatel teha investeerimisotsuseid. Nende signaalide puudumine võib tekitada ohu, et liidu autotööstus kaotab nii konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni, kui ta ei investeeri kiiresti, kui ka turuosa ülemaailmsetel ja kodumaistel turgudel.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10d) | Sotsiaaldialoogi tugevdamine autotööstuses on äärmiselt oluline õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ja riiklike kliimameetmete sotsiaalkavade üle läbirääkimiste pidamisel ja nende vastuvõtmisel tootja, piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil. On äärmiselt oluline tagada ka tööjõu ümberkujundamine konkreetses geograafilises piirkonnas, võttes arvesse piirkonna võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10d)

Sotsiaaldialoogi tugevdamine autotööstuses on äärmiselt oluline õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ja riiklike kliimameetmete sotsiaalkavade üle läbirääkimiste pidamisel ja nende vastuvõtmisel tootja, piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil. On äärmiselt oluline tagada ka tööjõu ümberkujundamine konkreetses geograafilises piirkonnas, võttes arvesse piirkonna võimalusi.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema Euroopa strateegia heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks, samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks
  kaaluda
  ELi ja liikmesriikide tasandil
  rahalise toetuse andmist
  erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas ESF+, õiglase ülemineku fondi, innovatsioonifondi, taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema Euroopa strateegia heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks, samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks. Kui see on asjakohane, tuleks
  kaaluda
  ELi ja liikmesriikide tasandil
  rahalise toetuse andmist
  erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas ESF+, õiglase ülemineku fondi, innovatsioonifondi, taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis.

| (11) | CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema Euroopa strateegia heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks,
  võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid,
  samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks
  , säilitades liidus autotööstuse tööhõive tasemed. Erilist tähelepanu tuleks pöörata mõjule, mida üleminek avaldab mikroettevõtjatele ja VKEdele kogu tarneahelas.
  Kui see on asjakohane, tuleks ELi ja liikmesriikide tasandil
  eraldada rahalist toetust
  erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas ESF+, õiglase ülemineku fondi, innovatsioonifondi,
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi,
  taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega
  . Lisaks oleks liidu tasandil vaja autotööstuses toimuva ülemineku toetamiseks sihtotstarbelist rahastamisvoogu, et tegeleda eelkõige igasuguse tööhõivele avalduva negatiivse mõjuga.
  Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis. |
| --- | --- |

(11)

CO2-heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema Euroopa strateegia heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevate küsimuste lahendamiseks,
  võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid,
  samuti sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise vajaduse rahuldamiseks
  , säilitades liidus autotööstuse tööhõive tasemed. Erilist tähelepanu tuleks pöörata mõjule, mida üleminek avaldab mikroettevõtjatele ja VKEdele kogu tarneahelas.
  Kui see on asjakohane, tuleks ELi ja liikmesriikide tasandil
  eraldada rahalist toetust
  erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas ESF+, õiglase ülemineku fondi, innovatsioonifondi,
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi,
  taaste- ja vastupidavusrahastu ning mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega
  . Lisaks oleks liidu tasandil vaja autotööstuses toimuva ülemineku toetamiseks sihtotstarbelist rahastamisvoogu, et tegeleda eelkõige igasuguse tööhõivele avalduva negatiivse mõjuga.
  Muudetud keskkonna- ja energiaalase riigiabi eeskirjad võimaldavad liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2-heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtmisel uue tööstusstrateegia kontekstis.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga (26) nähakse ette rohe- ja digipöörde juhiste koostamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Seega tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva üleminekuga seoses välja töötada üleminekujuhis liikuvuse ökosüsteemi jaoks. Selle ülemineku puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil, ning tugineda Euroopa oskuste tegevuskavale, sealhulgas sellistele algatustele nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Ülemineku kavandamisel tuleks samuti käsitleda asjakohaseid Euroopa ja riikliku tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust. Liikuvuse ökosüsteemi terviklikul üleminekul tehtud edusamme tuleks kajastada
  iga kahe aasta järel
  koostatavas komisjoni eduaruandes, milles muu hulgas käsitletakse heiteta sõidukite kasutuselevõtu edenemist, nende sõidukite hindade muutumist, alternatiivkütuste arendamist ja vastava taristu kasutuselevõttu kooskõlas alternatiivkütuste taristu määrusega, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse, töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist. Eduaruande koostamisel tuginetakse ka vahearuannetele, mille liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel
  iga kahe aasta järel
  . Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi. Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Uuenduslikud tehnoloogilised lahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust, võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga (26) nähakse ette rohe- ja digipöörde juhiste koostamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Seega tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva üleminekuga seoses välja töötada üleminekujuhis liikuvuse ökosüsteemi jaoks. Selle ülemineku puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil, ning tugineda Euroopa oskuste tegevuskavale, sealhulgas sellistele algatustele nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Ülemineku kavandamisel tuleks samuti käsitleda asjakohaseid Euroopa ja riikliku tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust. Liikuvuse ökosüsteemi terviklikul üleminekul tehtud edusamme tuleks kajastada
  iga kahe aasta järel
  koostatavas komisjoni eduaruandes, milles muu hulgas käsitletakse heiteta sõidukite kasutuselevõtu edenemist, nende sõidukite hindade muutumist, alternatiivkütuste arendamist ja vastava taristu kasutuselevõttu kooskõlas alternatiivkütuste taristu määrusega, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse, töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist. Eduaruande koostamisel tuginetakse ka vahearuannetele, mille liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel
  iga kahe aasta järel
  . Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi. Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Uuenduslikud tehnoloogilised lahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust, võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris.

| (12) | Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga (26) nähakse ette rohe- ja digipöörde juhiste koostamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Seega tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva üleminekuga seoses välja töötada üleminekujuhis liikuvuse ökosüsteemi jaoks
  , tagades täieliku läbipaistvuse ja konsulteerimise kõikide sidusrühmadega, kaaludes muu hulgas autotööstuse sotsiaaldialoogi pidamiseks erifoorumi loomist
  . Selle ülemineku puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele
  , sealhulgas mikroettevõtjatele,
  ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil, ning tugineda
  nõukogu soovitusele õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta ja
  Euroopa oskuste tegevuskavale, sealhulgas sellistele algatustele nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Ülemineku kavandamisel tuleks samuti käsitleda asjakohaseid Euroopa ja riikliku tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust
  ja kestlikkust. Samuti tuleks käsitleda riigihangete võimalikku rolli selles üleminekus ning sellega seoses peaks komisjon kaaluma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1161

   (26a)

  läbivaatamist, et tagada selle kooskõla määruse (EL) 2019/631 eesmärkidega.
  Liikuvuse ökosüsteemi terviklikul üleminekul tehtud edusamme tuleks kajastada
  igal aastal
  koostatavas komisjoni eduaruandes, milles muu hulgas käsitletakse heiteta sõidukite kasutuselevõtu edenemist, nende sõidukite hindade muutumist
  ja elektritarbimist, mõju tarbijatele
  , alternatiivkütuste arendamist ja vastava taristu kasutuselevõttu kooskõlas alternatiivkütuste taristu määrusega,
  taastuvenergia osakaalu arendamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001

   (26b)

  esitatud nõuetega,
  uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse, töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist
  , eelkõige piirkondades, kus autotööstuse väärtusahelaga seotud töökohtade osakaal on suur, ning kergsõidukite vanusega seotud heitkoguseid, võttes arvesse meetmeid, mille eesmärk on vanemate sõidukite sünkroonne, sotsiaalselt õiglane ja keskkonnahoidlik järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine
  . Eduaruande koostamisel tuginetakse ka vahearuannetele, mille liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel. Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi.
  Komisjon peaks ulatusliku teadmusbaasi tagamiseks konsulteerima ka mitmesuguste sõltumatute ekspertide, sidusrühmade ning riiklike ja piirkondlike haldusasutustega.
  Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Uuenduslikud tehnoloogilised lahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust
  ja vesinikkütusega sõidukid, millel on pardal vesiniku mahutisüsteemi tehnoloogia
  , võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris. |
| --- | --- |

(12)

Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga (26) nähakse ette rohe- ja digipöörde juhiste koostamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Seega tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva üleminekuga seoses välja töötada üleminekujuhis liikuvuse ökosüsteemi jaoks
  , tagades täieliku läbipaistvuse ja konsulteerimise kõikide sidusrühmadega, kaaludes muu hulgas autotööstuse sotsiaaldialoogi pidamiseks erifoorumi loomist
  . Selle ülemineku puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele
  , sealhulgas mikroettevõtjatele,
  ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil, ning tugineda
  nõukogu soovitusele õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta ja
  Euroopa oskuste tegevuskavale, sealhulgas sellistele algatustele nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Ülemineku kavandamisel tuleks samuti käsitleda asjakohaseid Euroopa ja riikliku tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust
  ja kestlikkust. Samuti tuleks käsitleda riigihangete võimalikku rolli selles üleminekus ning sellega seoses peaks komisjon kaaluma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1161

   (26a)

  läbivaatamist, et tagada selle kooskõla määruse (EL) 2019/631 eesmärkidega.
  Liikuvuse ökosüsteemi terviklikul üleminekul tehtud edusamme tuleks kajastada
  igal aastal
  koostatavas komisjoni eduaruandes, milles muu hulgas käsitletakse heiteta sõidukite kasutuselevõtu edenemist, nende sõidukite hindade muutumist
  ja elektritarbimist, mõju tarbijatele
  , alternatiivkütuste arendamist ja vastava taristu kasutuselevõttu kooskõlas alternatiivkütuste taristu määrusega,
  taastuvenergia osakaalu arendamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001

   (26b)

  esitatud nõuetega,
  uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse, töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist
  , eelkõige piirkondades, kus autotööstuse väärtusahelaga seotud töökohtade osakaal on suur, ning kergsõidukite vanusega seotud heitkoguseid, võttes arvesse meetmeid, mille eesmärk on vanemate sõidukite sünkroonne, sotsiaalselt õiglane ja keskkonnahoidlik järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine
  . Eduaruande koostamisel tuginetakse ka vahearuannetele, mille liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel. Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi.
  Komisjon peaks ulatusliku teadmusbaasi tagamiseks konsulteerima ka mitmesuguste sõltumatute ekspertide, sidusrühmade ning riiklike ja piirkondlike haldusasutustega.
  Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Uuenduslikud tehnoloogilised lahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust
  ja vesinikkütusega sõidukid, millel on pardal vesiniku mahutisüsteemi tehnoloogia
  , võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Kuigi käesolevat määrust kohaldatakse ainult uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele, on oluline lisada see laiaulatuslikumasse liidu tasandi tegevuskavasse, mille eesmärk on olemasoleva sõidukipargi CO2-heite vähendamine, et kaitsta keskkonda ja kodanike tervist kõikides liikmesriikides. Praegune sõidukipark on jätkuvalt tegur, mis suurendab keskkonnalase tulemuslikkuse puudulikkust ka edaspidi, kuna sõidukipargi uuenemine on aeglane. Ka saastavate kasutatud sõidukite praegune turg Kesk- ja Ida-Euroopas tekitab ohu, et saaste kandub üle liidu majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Auahnete kliimaeesmärkide saavutamine 2050. aastaks peaks olema kooskõlas kõigi liidu kodanike õigusega puhtamale õhule. Selleks et kiirendada olemasoleva sõidukipargi heitkoguste vähendamist, on ülimalt oluline, et komisjon esitaks viivitamata seadusandlikud meetmed, mille eesmärk on luua moderniseerimist soodustav raamistik ning edendada praegu olemasolevate CO2-heidet vähendavate tehnoloogiate kasutamist, näiteks vähese CO2-heitega kütused või vähem energiat tarbivad lambid, kiirendada kauba- ja reisijateveo ümbersuunamist, edendada keskkonnasõbralikumaid transpordiharjumusi, näiteks koossõit, kergliiklus ja ühistransport linnades, ning käsitleda võimalikku autotööstuse süsinikdioksiidi lekke ohtu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Kuigi käesolevat määrust kohaldatakse ainult uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele, on oluline lisada see laiaulatuslikumasse liidu tasandi tegevuskavasse, mille eesmärk on olemasoleva sõidukipargi CO2-heite vähendamine, et kaitsta keskkonda ja kodanike tervist kõikides liikmesriikides. Praegune sõidukipark on jätkuvalt tegur, mis suurendab keskkonnalase tulemuslikkuse puudulikkust ka edaspidi, kuna sõidukipargi uuenemine on aeglane. Ka saastavate kasutatud sõidukite praegune turg Kesk- ja Ida-Euroopas tekitab ohu, et saaste kandub üle liidu majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Auahnete kliimaeesmärkide saavutamine 2050. aastaks peaks olema kooskõlas kõigi liidu kodanike õigusega puhtamale õhule. Selleks et kiirendada olemasoleva sõidukipargi heitkoguste vähendamist, on ülimalt oluline, et komisjon esitaks viivitamata seadusandlikud meetmed, mille eesmärk on luua moderniseerimist soodustav raamistik ning edendada praegu olemasolevate CO2-heidet vähendavate tehnoloogiate kasutamist, näiteks vähese CO2-heitega kütused või vähem energiat tarbivad lambid, kiirendada kauba- ja reisijateveo ümbersuunamist, edendada keskkonnasõbralikumaid transpordiharjumusi, näiteks koossõit, kergliiklus ja ühistransport linnades, ning käsitleda võimalikku autotööstuse süsinikdioksiidi lekke ohtu liidus.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Selleks et tagada kooskõla liidu uue, 2030. aastaks seatud kliimaeesmärgiga ja rangemate CO2-heite normidega, tuleks teha ettepanek ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ

   (26a)

  , et sealhulgas võimaldada selle kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka teatava sõidukipargi suurusega erasektori äriühingutele kuuluvaid või nende liisitavaid sõidukeid, et edendada heiteta sõidukite nõudluse suurendamist. Kuna äriühingute sõidukiparkide sõidukid sisenevad eraturule kiiremini, võimaldaks see kiiremini luua kasutatud heiteta sõidukite turu, mis on eriti oluline piirkondades, kus üleminek osutub keerulisemaks, ning mis aitaks kaasa kogu liidus kiiremale hinnapariteedi saavutamisele tavasõidukitega võrreldes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Selleks et tagada kooskõla liidu uue, 2030. aastaks seatud kliimaeesmärgiga ja rangemate CO2-heite normidega, tuleks teha ettepanek ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ

   (26a)

  , et sealhulgas võimaldada selle kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka teatava sõidukipargi suurusega erasektori äriühingutele kuuluvaid või nende liisitavaid sõidukeid, et edendada heiteta sõidukite nõudluse suurendamist. Kuna äriühingute sõidukiparkide sõidukid sisenevad eraturule kiiremini, võimaldaks see kiiremini luua kasutatud heiteta sõidukite turu, mis on eriti oluline piirkondades, kus üleminek osutub keerulisemaks, ning mis aitaks kaasa kogu liidus kiiremale hinnapariteedi saavutamisele tavasõidukitega võrreldes.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Neid kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke
  tuleb
  täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega,
  nagu
  on
  sätestatud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivis
  2014/94/EL (27). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Neid kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke
  tuleb
  täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega,
  nagu
  on
  sätestatud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivis
  2014/94/EL (27).

| (13) | Neid kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke
  tuleks
  täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega,
  mis
  on
  ülimalt oluline rangemate eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/94/EL (27)

  nõrka ja aeglast rakendamist, peaks rangemate CO2-heite vähendamise eesmärkidega kaasnema ambitsioonikas määrus alternatiivkütuste taristu kohta, milles sätestatakse kaugeleulatuvad kohustuslikud eesmärgid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks kõigis 27 liikmesriigis. Neid eesmärke tuleks täiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/31/EL

   (27a)

  sätestatud ambitsioonikate eesmärkidega võtta hoonetes kasutusele eralaadimispunktid. Sellega seoses on äärmiselt tähtis, et jätkataks ja suurendataks investeeringute tegemist vajaliku taristu kasutuselevõtmisse. |
| --- | --- |

(13)

Neid kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke
  tuleks
  täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega,
  mis
  on
  ülimalt oluline rangemate eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/94/EL (27)

  nõrka ja aeglast rakendamist, peaks rangemate CO2-heite vähendamise eesmärkidega kaasnema ambitsioonikas määrus alternatiivkütuste taristu kohta, milles sätestatakse kaugeleulatuvad kohustuslikud eesmärgid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks kõigis 27 liikmesriigis. Neid eesmärke tuleks täiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/31/EL

   (27a)

  sätestatud ambitsioonikate eesmärkidega võtta hoonetes kasutusele eralaadimispunktid. Sellega seoses on äärmiselt tähtis, et jätkataks ja suurendataks investeeringute tegemist vajaliku taristu kasutuselevõtmisse.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Arvestades, et kogu maailmas on enam kui miljard fossiilkütustel töötavat sõidukit, mis tekitavad rohkem kui 30 % kogu maailma CO2-heitest, on sisepõlemismootoriga sõidukite ümberehitamine elektrilisteks sõidukiteks täiendav lahendus traditsiooniliste tootjate poolt pakutavale, võimaldades kiirendada ökoloogilist üleminekut ringmajandusele tuginedes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Arvestades, et kogu maailmas on enam kui miljard fossiilkütustel töötavat sõidukit, mis tekitavad rohkem kui 30 % kogu maailma CO2-heitest, on sisepõlemismootoriga sõidukite ümberehitamine elektrilisteks sõidukiteks täiendav lahendus traditsiooniliste tootjate poolt pakutavale, võimaldades kiirendada ökoloogilist üleminekut ringmajandusele tuginedes.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil,
  ning seepärast on asjakohane jätkata sihttasemete vähendamist viieaastaste etappide kaupa
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil,
  ning seepärast on asjakohane jätkata sihttasemete vähendamist viieaastaste etappide kaupa
  .

| (14) | Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil,
  mis toetab nende konkurentsivõimet ja valmistab ette pinnast edasisteks uuendusteks, võttes samal ajal arvesse vajadust anda selge suund niisuguste sõidukite kasutuselevõtuks, tagades maanteetranspordisektori panuse liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse
  . |
| --- | --- |

(14)

Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil,
  mis toetab nende konkurentsivõimet ja valmistab ette pinnast edasisteks uuendusteks, võttes samal ajal arvesse vajadust anda selge suund niisuguste sõidukite kasutuselevõtuks, tagades maanteetranspordisektori panuse liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest
  alates 2030. aastast
  peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism
  alates 2030. aastast
  kaotada.
  Enne seda aastat ja seega kogu käesoleva kümnendi vältel võimaldab heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism jätkuvalt toetada selliste sõidukite kasutuselevõttu, mille heide on 0–50 g CO2/km; muu hulgas hõlmab see akutoitega elektrisõidukeid, vesinikkütuseelemendiga elektrisõidukeid ja tõhusaid pistikühendusega hübriidsõidukeid. Pärast nimetatud aastat
  võetakse
  pistikühendusega hübriidsõidukeid
  jätkuvalt arvesse sõidukitootjatele kohustuslike sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest
  alates 2030. aastast
  peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism
  alates 2030. aastast
  kaotada.
  Enne seda aastat ja seega kogu käesoleva kümnendi vältel võimaldab heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism jätkuvalt toetada selliste sõidukite kasutuselevõttu, mille heide on 0–50 g CO2/km; muu hulgas hõlmab see akutoitega elektrisõidukeid, vesinikkütuseelemendiga elektrisõidukeid ja tõhusaid pistikühendusega hübriidsõidukeid. Pärast nimetatud aastat
  võetakse
  pistikühendusega hübriidsõidukeid
  jätkuvalt arvesse sõidukitootjatele kohustuslike sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel.

| (15) | Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism kaotada. Pistikühendusega hübriidsõidukeid võetakse jätkuvalt arvesse sõidukitootjatele kohustuslike sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel. |
| --- | --- |

(15)

Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism kaotada. Pistikühendusega hübriidsõidukeid võetakse jätkuvalt arvesse sõidukitootjatele kohustuslike sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Määruse (EL) 2019/631 kohaselt võetakse heite vähendamist, mis on saavutatud tänu uuendustele, mida tüübikinnituskatses arvesse ei võeta, praegu arvesse ökoinnovatsiooni soodustuste abil, mida võib võtta arvesse tootja vähendamiseesmärgi saavutamisel. Arvesse võetava heite vähendamise ülempiir on praegu 7 g/km tootja kohta. Kooskõlas karmimate sihttasemetega tuleks seda piirmäära allapoole kohandada, et tagada, et see süsteem piirdub tõeliste uuendustega ega soodusta heiteta sõidukite müügiga seotud ambitsioonide vähenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Määruse (EL) 2019/631 kohaselt võetakse heite vähendamist, mis on saavutatud tänu uuendustele, mida tüübikinnituskatses arvesse ei võeta, praegu arvesse ökoinnovatsiooni soodustuste abil, mida võib võtta arvesse tootja vähendamiseesmärgi saavutamisel. Arvesse võetava heite vähendamise ülempiir on praegu 7 g/km tootja kohta. Kooskõlas karmimate sihttasemetega tuleks seda piirmäära allapoole kohandada, et tagada, et see süsteem piirdub tõeliste uuendustega ega soodusta heiteta sõidukite müügiga seotud ambitsioonide vähenemist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Nii tehnoloogilise kui ka sotsiaalse innovatsiooni toetamine on oluline element, millega julgustatakse kiiremat üleminekut heitevabale liikuvusele. Liikuvuse ökosüsteemi innovatsiooni jaoks on juba olemas oluline rahastus liidu eri rahastamisvahendite, eelkõige programmide „Euroopa horisont“, „InvestEU“, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, innovatsioonifondi ning taaste ja vastupidavusrahastu kaudu. Kuigi eeldatakse, et ambitsioonikad iga-aastased CO2-heite vähendamise eesmärgid hoogustavad innovatsiooni autotööstuse tarneahelas, on käesoleva määruse peamine eesmärk saavutada tegelik, mõjus ja tõendatav CO2-heite vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Nii tehnoloogilise kui ka sotsiaalse innovatsiooni toetamine on oluline element, millega julgustatakse kiiremat üleminekut heitevabale liikuvusele. Liikuvuse ökosüsteemi innovatsiooni jaoks on juba olemas oluline rahastus liidu eri rahastamisvahendite, eelkõige programmide „Euroopa horisont“, „InvestEU“, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, innovatsioonifondi ning taaste ja vastupidavusrahastu kaudu. Kuigi eeldatakse, et ambitsioonikad iga-aastased CO2-heite vähendamise eesmärgid hoogustavad innovatsiooni autotööstuse tarneahelas, on käesoleva määruse peamine eesmärk saavutada tegelik, mõjus ja tõendatav CO2-heite vähendamine.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Osaliselt saavutatakse määruses (EL) 2019/631 sätestatud sihttasemed välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) müügi abil. Nende sõidukite heite arvestamisel kasutatakse praegu komisjoni määrusega (EL) 2017/1151

   (1a)

  kehtestatud kasulikkustegurit, mis väljendab aku abil läbitud vahemaa osakaalu võrreldes sisepõlemismootori abil läbitud vahemaaga. See kasulikkustegur ei põhine siiski mitte representatiivsetel tegelikel andmetel, vaid hinnangul. Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõikega 2 on komisjon alates 1. jaanuarist 2021 kogunud tegeliku kütusekulu kohta andmeid sõiduautode kütusekulu pardamõõdikute abil. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kasulikkustegur tuleks neid andmeid kasutades viivitamata läbi vaadata, tagamaks, et see kajastab tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid. Ajakohastatud kasulikkustegurit tuleks kohaldada hiljemalt alates 2025. aastast ja seda tuleks pidevalt jälgida, et tagada selle representatiivsus tegelike heitkoguste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Osaliselt saavutatakse määruses (EL) 2019/631 sätestatud sihttasemed välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) müügi abil. Nende sõidukite heite arvestamisel kasutatakse praegu komisjoni määrusega (EL) 2017/1151

   (1a)

  kehtestatud kasulikkustegurit, mis väljendab aku abil läbitud vahemaa osakaalu võrreldes sisepõlemismootori abil läbitud vahemaaga. See kasulikkustegur ei põhine siiski mitte representatiivsetel tegelikel andmetel, vaid hinnangul. Kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõikega 2 on komisjon alates 1. jaanuarist 2021 kogunud tegeliku kütusekulu kohta andmeid sõiduautode kütusekulu pardamõõdikute abil. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kasulikkustegur tuleks neid andmeid kasutades viivitamata läbi vaadata, tagamaks, et see kajastab tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid. Ajakohastatud kasulikkustegurit tuleks kohaldada hiljemalt alates 2025. aastast ja seda tuleks pidevalt jälgida, et tagada selle representatiivsus tegelike heitkoguste suhtes.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et tagada heite vähendamise jõupingutuste õiglane jaotumine, tuleks kergemate ja raskemate väikeste tarbesõidukite kahte heite piirnormi kõverat kohandada nii, et need kajastaksid CO2-heite vähendamise rangemaid eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et tagada heite vähendamise jõupingutuste õiglane jaotumine, tuleks kergemate ja raskemate väikeste tarbesõidukite kahte heite piirnormi kõverat kohandada nii, et need kajastaksid CO2-heite vähendamise rangemaid eesmärke.

välja jäetud

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangematest üldeesmärkidest ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erandi vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000 . Sellest tulenevalt peaks alates
  2030
  . aastast lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000 –10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000 –22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangematest üldeesmärkidest ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erandi vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000 . Sellest tulenevalt peaks alates
  2030
  . aastast lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000 –10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000 –22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest.

| (21) | Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangematest üldeesmärkidest ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erandi vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000 . Sellest tulenevalt peaks alates
  2036
  . aastast lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000 –10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000 –22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest. |
| --- | --- |

(21)

Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangematest üldeesmärkidest ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erandi vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000 . Sellest tulenevalt peaks alates
  2036
  . aastast lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000 –10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000 –22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamiseesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata
  2026
  . aastal. Läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse
  iga kahe aasta järel
  esitatavates aruannetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamiseesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata
  2026
  . aastal. Läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse
  iga kahe aasta järel
  esitatavates aruannetes.

| (23) | Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamiseesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata
  2027
  . aastal. Läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse
  igal aastal
  esitatavates aruannetes. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamiseesmärkide saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata
  2027
  . aastal. Läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse
  igal aastal
  esitatavates aruannetes.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Tähtis on liidu tasandil hinnata kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkivaid heitkoguseid. Selleks peaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2023. aastal töötama välja ühtse liidu metoodika liidu turule lastud kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks ja vastavate andmete järjepidevaks esitamiseks, et saada üldine ülevaade nende keskkonnamõjust. Komisjon peaks võtma järelmeetmeid, sealhulgas võtma vajaduse korral vastu seadusandlikud ettepanekud, et toetada liidu edusamme kliimaeesmärkide saavutamise poole liikumisel. Lisaks on oluline töötada välja metoodika sõidukite niisuguse üldise keskkonnatoime hindamiseks, mille arvutamiseks ei kasutata ainult CO2-heidet, vaid milles võetakse arvesse ka üldist keskkonnajalajälge. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Tähtis on liidu tasandil hinnata kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkivaid heitkoguseid. Selleks peaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2023. aastal töötama välja ühtse liidu metoodika liidu turule lastud kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks ja vastavate andmete järjepidevaks esitamiseks, et saada üldine ülevaade nende keskkonnamõjust. Komisjon peaks võtma järelmeetmeid, sealhulgas võtma vajaduse korral vastu seadusandlikud ettepanekud, et toetada liidu edusamme kliimaeesmärkide saavutamise poole liikumisel. Lisaks on oluline töötada välja metoodika sõidukite niisuguse üldise keskkonnatoime hindamiseks, mille arvutamiseks ei kasutata ainult CO2-heidet, vaid milles võetakse arvesse ka üldist keskkonnajalajälge.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõike 5 kohaselt hinnati võimalust
  suunata
  ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast kajastatakse ülemäärase heite maksust saadav tulu jätkuvalt tuluna liidu üldeelarves
  ,
  nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõike 5 kohaselt hinnati võimalust
  suunata
  ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast kajastatakse ülemäärase heite maksust saadav tulu jätkuvalt tuluna liidu üldeelarves
  ,
  nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4
  .

| (24) | Ülemäärase heite maksust saadava tulu eraldis tuleks
  suunata
  õiglase kliimaneutraalsele majandusele ülemineku toetamisse ja eelkõige autotööstuses toimuva ülemineku mis tahes tööhõivealase negatiivse mõju leevendamisse. Komisjon peaks vajaduse korral esitama ettepaneku sellise rahastamisvahendi loomiseks. Seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta mõjutatud piirkondi ja kogukondi, mis võivad olla haavatavamad intensiivse autotööstuse olemasolu või nende eripärade tõttu
  ,
  mis raskendavad heitevabale maanteetranspordile üleminekut, näiteks äärepoolseimad piirkonnad
  . |
| --- | --- |

(24)

Ülemäärase heite maksust saadava tulu eraldis tuleks
  suunata
  õiglase kliimaneutraalsele majandusele ülemineku toetamisse ja eelkõige autotööstuses toimuva ülemineku mis tahes tööhõivealase negatiivse mõju leevendamisse. Komisjon peaks vajaduse korral esitama ettepaneku sellise rahastamisvahendi loomiseks. Seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta mõjutatud piirkondi ja kogukondi, mis võivad olla haavatavamad intensiivse autotööstuse olemasolu või nende eripärade tõttu
  ,
  mis raskendavad heitevabale maanteetranspordile üleminekut, näiteks äärepoolseimad piirkonnad
  .

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt -a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 1 – lõige 4 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a) | lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

(-a)

| a) | ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %; |
| --- | --- |

a)

ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %;

| „a) | ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 2019/631, et võtta arvesse tootmistsükleid
  ;“ |
| --- | --- |

„a)

ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 2019/631, et võtta arvesse tootmistsükleid
  ;“

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt -a a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 1 – lõige 4 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -aa) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-aa)

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %. |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %.

| „b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 2019/631
  .“; |
| --- | --- |

„b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %
  , nagu on sätestatud määruses (EL) 2019/631
  .“;

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 1 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | lõikes
   6
  asendatakse sõnad „Alates 1. jaanuarist 2025“ sõnadega „Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

lõikes
   6
  asendatakse sõnad „Alates 1. jaanuarist 2025“ sõnadega „Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029“
  ;

| c) | lõige
   6
  jäetakse välja
  ; |
| --- | --- |

c)

lõige
   6
  jäetakse välja
  ;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

| „aa) | „pistikühendusega hübriidsõiduk“ – sõiduk, mida käitavad laetava akuga elektrimootor ja sisepõlemismootor, mis võivad töötada koos või eraldi;“; |
| --- | --- |

„aa)

„pistikühendusega hübriidsõiduk“ – sõiduk, mida käitavad laetava akuga elektrimootor ja sisepõlemismootor, mis võivad töötada koos või eraldi;“;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

| „ba) | „äriühingu sõiduk“ – nõukogu määruses (EÜ) nr 2157/2001

   (1a)

  määratletud erasektori äriühingule kuuluv või selle liisitav sõiduk, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil; |
| --- | --- |

„ba)

„äriühingu sõiduk“ – nõukogu määruses (EÜ) nr 2157/2001

   (1a)

  määratletud erasektori äriühingule kuuluv või selle liisitav sõiduk, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 7 – lõige 10

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõige 10 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

aa)

10.   Hiljemalt 2023. aastal
  hindab
  komisjon
  võimalust arendada välja
  ühtne liidu metoodika liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks ja selle kohta järjepidevaks andmete esitamiseks. Komisjon edastab selle
  hinnangu
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul ettepanekud järelmeetmeteks, näiteks seadusandlikud ettepanekud.

„10.   Hiljemalt 2023. aastal
  avaldab
  komisjon
  aruande, milles esitatakse
  ühtne liidu metoodika liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks
  , sealhulgas metoodika niisugustes sõidukites tarbitavate kütuste ja energia kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks,
  ja selle kohta järjepidevaks andmete esitamiseks. Komisjon edastab selle
  aruande
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul ettepanekud järelmeetmeteks, näiteks seadusandlikud ettepanekud.“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a b (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 7 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | lisatakse järgmine lõige 10a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

lisatakse järgmine lõige 10a:

„10a.
     
  Alates 1. jaanuarist 2024 võivad tootjad soovi korral edastada liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkivate CO2-heitkoguste andmed kooskõlas käesoleva artikli lõikega 10 pädevale asutusele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 6, ning liikmesriikidele, kes edastavad need andmed seejärel komisjonile kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2. Alates 1. jaanuarist 2028 lisatakse need andmed II ja III lisa A osas loetletud teabele.“;

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 8 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.

Komisjon esitab 31. detsembriks 2023 aruande, milles esitatakse üksikasjalik teave autotööstuses õiglase ülemineku tagamiseks vajaliku sihtotstarbelise rahastamise kohta, et leevendada negatiivset mõju tööhõivele ja muud majanduslikku mõju kõigis mõjutatud liikmesriikides, eelkõige piirkondades ja kogukondades, mida üleminek kõige rohkem mõjutab. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek luua liidu rahastamisvahend selle vajaduse rahuldamiseks ning eelkõige selleks, et koordineerida ja rahastada ennetavaid ja reageerivaid meetmeid, et tegeleda restruktureerimisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning rahastada autotööstuse töötajate, sealhulgas autotootjate, nende komponentide tarnijate ning hooldus- ja remonditeenustes seisnevate tugiteenuste pakkujate koolitamist, ümberõpet ja täiendusõpet, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes.

Komisjon esitab 31. detsembriks 2023 aruande, milles esitatakse üksikasjalik teave autotööstuses õiglase ülemineku tagamiseks vajaliku sihtotstarbelise rahastamise kohta, et leevendada negatiivset mõju tööhõivele ja muud majanduslikku mõju kõigis mõjutatud liikmesriikides, eelkõige piirkondades ja kogukondades, mida üleminek kõige rohkem mõjutab. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek luua liidu rahastamisvahend selle vajaduse rahuldamiseks ning eelkõige selleks, et koordineerida ja rahastada ennetavaid ja reageerivaid meetmeid, et tegeleda restruktureerimisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning rahastada autotööstuse töötajate, sealhulgas autotootjate, nende komponentide tarnijate ning hooldus- ja remonditeenustes seisnevate tugiteenuste pakkujate koolitamist, ümberõpet ja täiendusõpet, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes.

Rahastamisvahendi võib luua sihtotstarbelise rahastamisvahendi vormis või kliimameetmete sotsiaalfondi või läbivaadatud õiglase ülemineku fondi osana. Ülemäärase heite maksudest saadav tulu eraldatakse selleks otstarbeks.

Rahastamisvahendi võib luua sihtotstarbelise rahastamisvahendi vormis või kliimameetmete sotsiaalfondi või läbivaadatud õiglase ülemineku fondi osana. Ülemäärase heite maksudest saadav tulu eraldatakse selleks otstarbeks.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 10 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse
  2029
  . kalendriaasta lõpuni.“ | „Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse
  2035
  . kalendriaasta lõpuni.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse
  2029
  . kalendriaasta lõpuni.“

„Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse
  2035
  . kalendriaasta lõpuni.“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Tootja, kes valmistab koos oma seotud ettevõtjatega kalendriaasta jooksul 10 000 kuni 300 000 uut liidus registreeritud sõiduautot, võib esitada I lisa A osa punktide 1–4 ja 6.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse.

„4.   Tootja, kes valmistab koos oma seotud ettevõtjatega kalendriaasta jooksul 10 000 kuni 300 000 uut liidus registreeritud sõiduautot, võib
  kuni aastani 2028 (kaasa arvatud)
  esitada I lisa A osa punktide 1–4 ja 6.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse.“

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 11 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b) | Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b)

6b)

Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Innovatiivsete tehnoloogialahendustega või innovatiivsete tehnoloogialahenduste ühendamisega (nn innovatiivsed tehnoloogiapaketid) saavutatud CO2-heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel.

1.   Innovatiivsete tehnoloogialahendustega või innovatiivsete tehnoloogialahenduste ühendamisega (nn innovatiivsed tehnoloogiapaketid) saavutatud CO2-heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel.

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja keskmise CO2-eriheite vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km.

2

2

Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja keskmise CO2-eriheite vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km
  kuni 2024. aastani;

2

2

kuni 2024. aastani;

| — | 5 g CO2/km alates 2025. aastast; |
| --- | --- |

—

5 g CO2/km alates 2025. aastast;

5 g CO2

| — | 4 g CO2/km alates 2027. aastast; |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km alates 2027. aastast;

4 g CO2

| — | 2 g CO2/km alates 2030. aastast kuni 2034. aastani (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

—

2 g CO2/km alates 2030. aastast kuni 2034. aastani (kaasa arvatud).

2 g CO2

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnoloogia arengut arvestades käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud ülempiiri alates 2025. aastast, tagades samal ajal, et nimetatud ülempiir oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2-eriheitega.

2

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnoloogia arengut arvestades käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud ülempiiri alates 2025. aastast
  allapoole
  , tagades samal ajal, et nimetatud ülempiir oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2-eriheitega.

allapoole

2

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 c (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6c) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6c)

6c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Ökodisain

Selleks et tagada, et üleminek heitevabale liikuvusele aitaks täiel määral kaasa liidu energiatõhususe ja ringmajanduse eesmärkide saavutamisele, teeb komisjon 31. detsembriks 2023 vastavalt vajadusele ettepanekud ökodisaini miinimumnõuete kehtestamise kohta kõikidele uutele sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele, sealhulgas energiatõhususe, vastupidavuse ja parandatavuse nõuded sellistele olulistele osadele nagu tuled, elektroonilised komponendid ja akud ning miinimumnõuded metallide, plastide ja oluliste toorainete taaskasutamisele, võttes arvesse muude energiamõjuga toodete suhtes kohaldatavaid põhimõtteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ

   (1a)

  alusel.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 d (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 12 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6d) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6d)

6d)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Selleks, et vältida näitajate ja tegelike heitkoguste erinevuse suurenemist, hindab komisjon hiljemalt 1. juunil 2023, kuidas oleks kütusekulu ja energiatarbimise andmeid võimalik kasutada selle tagamiseks, et määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud sõidukite CO2-heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad jääksid iga tootja puhul aja jooksul tegelikele heitkogustele vastavaks.

3.   Selleks, et vältida näitajate ja tegelike heitkoguste erinevuse suurenemist, hindab komisjon hiljemalt 1. juunil 2023, kuidas oleks
  tegeliku
  kütusekulu ja energiatarbimise andmeid
  , mis on kogutud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/392

   (1a)

  ,
  võimalik kasutada selle tagamiseks, et määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud sõidukite CO2-heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad jääksid iga tootja puhul aja jooksul tegelikele heitkogustele vastavaks.

Komisjon jälgib ja annab kord aastas aru esimeses lõigus osutatud erinevuse muutumisest
  ajavahemikul
  2021
  –2026
  ja
  nimetatud erinevuse suurenemise vältimiseks hindab ta 2027. aastal
  ,
  kas oleks võimalik luua mehhanism tootja keskmise CO2-eriheite kohandamiseks alates 2030. aastast
  ,
  ning kui see on kohane
  ,
  esitab seadusandliku ettepaneku sellise mehhanismi kehtestamiseks
  .

ajavahemikul

–2026

nimetatud erinevuse suurenemise vältimiseks hindab ta 2027. aastal

kas oleks võimalik luua mehhanism tootja keskmise CO2

ning kui see on kohane

esitab seadusandliku ettepaneku sellise mehhanismi kehtestamiseks

Komisjon jälgib ja annab kord aastas aru esimeses lõigus osutatud erinevuse muutumisest
  alates
  2021
  . aastast
  ja
  esitab asjakohasel juhul kohe, kui kättesaadavaks on muutunud piisavalt andmeid
  ,
  kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2026. aastal seadusandliku ettepaneku kõnealuse erinevuse kaotamiseks
  ,
  kohandades tootja keskmist CO2-eriheidet
  ,
  kasutades selleks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/392 kohaselt kogutud tegelikke olusid kajastavaid andmeid
  .

alates

. aastast

esitab asjakohasel juhul kohe, kui kättesaadavaks on muutunud piisavalt andmeid

kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2026. aastal seadusandliku ettepaneku kõnealuse erinevuse kaotamiseks

kohandades tootja keskmist CO2

kasutades selleks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/392 kohaselt kogutud tegelikke olusid kajastavaid andmeid

Lisaks hindab komisjon eelkõige käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kütusekulu ja energiatarbimise andmete kasutamist välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) puhul. Neid andmeid kasutades võtab komisjon kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusaktid, et kohandada välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul kasutatavaid kasulikkustegureid, et tagada nende heitkoguste representatiivsus tegelikus liikluses alates 2025. aastast.

Lisaks hindab komisjon eelkõige käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kütusekulu ja energiatarbimise andmete kasutamist välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) puhul. Neid andmeid kasutades võtab komisjon kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusaktid, et kohandada välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul kasutatavaid kasulikkustegureid, et tagada nende heitkoguste representatiivsus tegelikus liikluses alates 2025. aastast.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 e (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6e) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6e)

6e)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Komisjon võtab 31. detsembriks 2023. aastal kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades metoodika heiteta ja vähese heitega sõidukite tõhususe mõõtmiseks ja võrdlemiseks elektrienergia koguse põhjal, mida need vajavad saja kilomeetri läbimiseks. Selles metoodikas võetakse eelkõige arvesse kasutatud elektrienergia mõju ressursside hulgale, mida niisuguste sõidukite sisemised energiasalvestusakud vajavad.

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2024. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse liidu turule lastavate uute heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite jaoks energiatõhususe alampiirid.“

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 14a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14a | Artikkel 14a |
| Eduaruanne | Eduaruanne |
| Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil. | Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel
  igal aastal
  aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta
  õiglase
  ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil. |
| Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad
  heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu, edusamme laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamisel vastavalt alternatiivkütuste taristu määrusele, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse, tarbijatele avalduvat mõju, sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele. | Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad
  järgmist: |
| | a) | heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtul ning nende taskukohasuse ja energiatõhususe valdkonnas tehtud edusamme; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14a

Artikkel 14a

Eduaruanne

Eduaruanne

Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil.

iga kahe aasta tagant

Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel
  igal aastal
  aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta
  õiglase
  ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil.

igal aastal

õiglase

Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad
  heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu, edusamme laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamisel vastavalt alternatiivkütuste taristu määrusele, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse, tarbijatele avalduvat mõju, sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele.

heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu, edusamme laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu eesmärkide saavutamisel vastavalt alternatiivkütuste taristu määrusele, uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse, tarbijatele avalduvat mõju, sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele.

Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse. Need hõlmavad
  järgmist:

järgmist:

a)

a)

heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtul ning nende taskukohasuse ja energiatõhususe valdkonnas tehtud edusamme;

heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtul ning nende taskukohasuse ja energiatõhususe valdkonnas tehtud edusamme;

| b) | mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele, ning heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu kiirust nendes tarbijasegmentides, samuti liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil sellist kasutuselevõttu toetavate meetmete kättesaadavust ja ulatust; |
| --- | --- |

b)

b)

mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele, ning heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu kiirust nendes tarbijasegmentides, samuti liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil sellist kasutuselevõttu toetavate meetmete kättesaadavust ja ulatust;

mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele, ning heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu kiirust nendes tarbijasegmentides, samuti liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil sellist kasutuselevõttu toetavate meetmete kättesaadavust ja ulatust;

| c) | kasutatud sõidukite turgu; |
| --- | --- |

c)

c)

kasutatud sõidukite turgu;

kasutatud sõidukite turgu;

| d) | edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu piisava kasutuselevõtu saavutamisel, muu hulgas (kuid nendega piirdumata) edusamme, mida on tehtud alternatiivkütuste taristu määruses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/31/EL

   (1a)

  esitatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

d)

d)

edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu piisava kasutuselevõtu saavutamisel, muu hulgas (kuid nendega piirdumata) edusamme, mida on tehtud alternatiivkütuste taristu määruses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/31/EL

   (1a)

  esitatud eesmärkide saavutamisel;

edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu piisava kasutuselevõtu saavutamisel, muu hulgas (kuid nendega piirdumata) edusamme, mida on tehtud alternatiivkütuste taristu määruses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/31/EL

1a

esitatud eesmärkide saavutamisel;

| e) | edusamme taastuvenergia koguse suurendamisel liidus kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001; |
| --- | --- |

e)

e)

edusamme taastuvenergia koguse suurendamisel liidus kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001;

edusamme taastuvenergia koguse suurendamisel liidus kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001;

| f) | uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste, sealhulgas sünteetiliste kütuste võimalikku panust kliimaneutraalsuse saavutamisse transpordisektoris; |
| --- | --- |

f)

f)

uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste, sealhulgas sünteetiliste kütuste võimalikku panust kliimaneutraalsuse saavutamisse transpordisektoris;

uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste ja säästvate alternatiivkütuste, sealhulgas sünteetiliste kütuste võimalikku panust kliimaneutraalsuse saavutamisse transpordisektoris;

| g) | turule lastud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivaid heitkoguseid, kasutades artikli 7 lõike 10 kohaselt vastu võetud metoodikat; |
| --- | --- |

g)

g)

turule lastud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivaid heitkoguseid, kasutades artikli 7 lõike 10 kohaselt vastu võetud metoodikat;

turule lastud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivaid heitkoguseid, kasutades artikli 7 lõike 10 kohaselt vastu võetud metoodikat;

| h) | sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele, võttes arvesse tööhõivet ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

h)

h)

sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele, võttes arvesse tööhõivet ja konkurentsivõimet;

sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele, võttes arvesse tööhõivet ja konkurentsivõimet;

| i) | mõju tööhõivele, mida tuleb hinnata, kaardistades üksikasjalikult autotööstuse töökohtade arengu, ja selle mõju piirkondadele, kus need tööstusharud asuvad, ning liidu, liikmesriigi või kohalikul tasandil võetavaid meetmeid, sealhulgas finantsmeetmeid, et leevendada sotsiaal-majanduslikku mõju kõnealustes piirkondades, sealhulgas täiendusõppe ja ümberõppe programme; |
| --- | --- |

i)

i)

mõju tööhõivele, mida tuleb hinnata, kaardistades üksikasjalikult autotööstuse töökohtade arengu, ja selle mõju piirkondadele, kus need tööstusharud asuvad, ning liidu, liikmesriigi või kohalikul tasandil võetavaid meetmeid, sealhulgas finantsmeetmeid, et leevendada sotsiaal-majanduslikku mõju kõnealustes piirkondades, sealhulgas täiendusõppe ja ümberõppe programme;

mõju tööhõivele, mida tuleb hinnata, kaardistades üksikasjalikult autotööstuse töökohtade arengu, ja selle mõju piirkondadele, kus need tööstusharud asuvad, ning liidu, liikmesriigi või kohalikul tasandil võetavaid meetmeid, sealhulgas finantsmeetmeid, et leevendada sotsiaal-majanduslikku mõju kõnealustes piirkondades, sealhulgas täiendusõppe ja ümberõppe programme;

| k) | võimalikku panust, mida annavad riiklikud ja liidu lisameetmed, mille eesmärk on vähendada kergsõidukipargi keskmist vanust ja seega heitkoguseid, näiteks meetmeid, millega toetatakse vanemate sõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist sotsiaalselt õiglasel ja keskkonnahoidlikul viisil. |
| --- | --- |

k)

k)

võimalikku panust, mida annavad riiklikud ja liidu lisameetmed, mille eesmärk on vähendada kergsõidukipargi keskmist vanust ja seega heitkoguseid, näiteks meetmeid, millega toetatakse vanemate sõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist sotsiaalselt õiglasel ja keskkonnahoidlikul viisil.

võimalikku panust, mida annavad riiklikud ja liidu lisameetmed, mille eesmärk on vähendada kergsõidukipargi keskmist vanust ja seega heitkoguseid, näiteks meetmeid, millega toetatakse vanemate sõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist sotsiaalselt õiglasel ja keskkonnahoidlikul viisil.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 14 a – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) .../... [nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta] kutsutakse liikmesriike üles koostama oma autotööstuse jaoks õiglase ülemineku territoriaalsed kavad tihedas dialoogis sotsiaalpartneritega, et suunata struktuurimuutusi sotsiaalselt vastuvõetaval viisil ja hoida ära sotsiaalseid häireid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) .../... [nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta] kutsutakse liikmesriike üles koostama oma autotööstuse jaoks õiglase ülemineku territoriaalsed kavad tihedas dialoogis sotsiaalpartneritega, et suunata struktuurimuutusi sotsiaalselt vastuvõetaval viisil ja hoida ära sotsiaalseid häireid.

Kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) .../... [nõukogu soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta] kutsutakse liikmesriike üles koostama oma autotööstuse jaoks õiglase ülemineku territoriaalsed kavad tihedas dialoogis sotsiaalpartneritega, et suunata struktuurimuutusi sotsiaalselt vastuvõetaval viisil ja hoida ära sotsiaalseid häireid.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 14a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

(9a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14aa

Lisameetmed, mille eesmärk on toetada heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite nõudlust liidu turul

Hiljemalt 28. veebruariks 2023 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku heiteta sõidukite osakaalu suurendamiseks avaliku sektori ja äriühingute kergsõidukipargis. Ettepanek sisaldab siduvaid heiteta sõidukite alaseid kohustusi äriühingute ja avaliku sektori sõidukipargi omanikele ja käitajatele, võttes samal ajal arvesse piirkondlikke erinevusi.“

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | Lisatakse artikkel 14b: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

Lisatakse artikkel 14b:

„Artikkel 14b

Kooskõlas direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud energiatõhususe direktiiv] artikli 3 lõike 1 punktiga b võtavad liikmesriigid alternatiivkütuste laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuga seotud poliitika-, kavandamis- ja investeerimisotsuste tegemisel arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, sealhulgas seoses erinevate heitevabade tehnoloogiate allikast ratasteni energiatõhususega.“

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 14 a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | Lisatakse artikkel 14ab: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

Lisatakse artikkel 14ab:

„Artikkel 14ab

Lisameetmed, mille eesmärk on toetada heiteta sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele üleminekut liidu turul

Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakti, et ühtlustada niisuguste sisepõlemismootoriga sõidukite tüübikinnituseeskirju, mis on ehitatud ümber akuga või kütuseelementidel töötava elektriajamiga sõidukiteks, eesmärgiga võimaldada seeriate tüübikinnitust. Komisjon hindab ka käesoleva määruse kohaldamise kontekstis CO2 ekvivalendi arvutamise reegli kehtestamist sisepõlemismootoriga sõidukite puhul, mis on ehitatud ümber akuga või kütuseelementidel töötava elektriajamiga sõidukiteks.“

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon vaatab
  2028
  . 
  aastal
  läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes
  iga kahe aasta järel
  koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. | 1.   Komisjon vaatab
  2027
  . 
  aastaks põhjalikult
  läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes
  igal aastal
  koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. |
| Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks. | Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon vaatab
  2028
  . 
  aastal
  läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes
  iga kahe aasta järel
  koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta.

1.   Komisjon vaatab
  2027
  . 
  aastaks põhjalikult
  läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes
  igal aastal
  koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta.

Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 15 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | artiklile 15 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

artiklile 15 lisatakse järgmine lõige:

artiklile 15 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Lõikes 1 osutatud läbivaatamise käigus esitab komisjon ka aruande uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite kohta, lähtudes artikli 7 lõikes 10 sätestatud metoodikast. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva määruse täiendamiseks, et käsitleda niisugust heidet.“;

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

Artikkel 15 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõige 6 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

lõige 6 asendatakse järgmisega:

6.   
  Komisjon vaatab


  31
  .
  detsembriks 2020
  läbi direktiivi 1999/94/EÜ, pidades silmas vajadust anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütusekulu, CO2-heite
  ja
  õhusaasteainete heite kohta, ning hindab võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2-heite märgis.
  Kui see on asjakohane, lisatakse läbivaatamisele seadusandlik ettepanek.

„6.   
  Hiljemalt ..
  .
  [6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon
  läbi direktiivi 1999/94/EÜ, pidades silmas vajadust anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode
  tegeliku
  kütusekulu, CO2-heite, õhusaasteainete heite
  ja energiatõhususe
  kohta, ning hindab võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2-heite märgis.“;

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f

Lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f

Määrus (EL) 2019/631

I lisa – A osa – punkt 6.3.1 – lõigud 1–2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus .
  ZLEVi tegur, | eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, |
| kus | kus |
| eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt; | eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on CO2-eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt. |
| ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0 ; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0 , | |
| kus | |
| y on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode koguarvuga: | |
| C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule). | |
| Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal kogu sõidukipargis oli 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ning kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit

   (*)

  , arvutatakse uute registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri 2029. aasta lõpuni vastavalt järgmisele valemile: | |
| C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule). | |
| Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute, aastatel 2025–2028 registreeritud sõiduautode pargis on üle 5 %, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85 ; | |
| x on aastatel 2025–2029 15 %. | |
| |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus .
  ZLEVi tegur,

ZLEVi tegur,

eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus,

kus

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt;

2

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on CO2-eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt.

2

ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0 ; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0 ,

ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0 ; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0 ,

kus

kus

y on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode koguarvuga:

y on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri

Image 1C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal kogu sõidukipargis oli 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ning kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit

   (*)

  , arvutatakse uute registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri 2029. aasta lõpuni vastavalt järgmisele valemile:

Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal kogu sõidukipargis oli 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ning kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit

*

, arvutatakse uute registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri

Image 2C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute, aastatel 2025–2028 registreeritud sõiduautode pargis on üle 5 %, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85 ;

Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute, aastatel 2025–2028 registreeritud sõiduautode pargis on üle 5 %, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85 ;

x on aastatel 2025–2029 15 %.

x on aastatel 2025–2029 15 %.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

Määrus (EL) 2019/631

I lisa – B osa – punkt 6.2.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:






  „6.2.2. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α· (TM – TM0),
  kus
  ELi sõidukipargi heite sihttase2030 on punkti
  6.1.3
  kohaselt kindlaks tehtud suurus;
  α on a2030
  ,L

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2030,H
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,
  kus


  a2030,L on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).



  a2030,H on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

  keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α· (TM – TM0),

2030

0

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2030 on punkti
  6.1.3
  kohaselt kindlaks tehtud suurus;

2030

6.1.3

α on a2030
  ,L

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2030,H
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

a2030

,L

0

a2030

H

0

kus

a2030,L on


  Image 3C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2030,L

a2030,H on


  Image 4C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2030,H

keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

2021

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“

| d) | punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:






  „6.2.2. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α· (TM – TM0),
  kus
  ELi sõidukipargi heite sihttase2030 on punkti
  6.1.2
  kohaselt kindlaks tehtud suurus;
  α on a2030
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a
  2021

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,
  kus


  a2030 on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).



  a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;


  keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α· (TM – TM0),

2030

0

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2030 on punkti
  6.1.2
  kohaselt kindlaks tehtud suurus;

2030

6.1.2

α on a2030
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a
  2021

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

a2030

0

a
  2021

0

kus

a2030 on


  Image 5C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2030

a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

a2021

keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

2021

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e

Määrus (EL) 2019/631

I lisa – B osa – punkt 6.2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | lisatakse punkt 6.2.3:






  „6.2.3. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α· (TM – TM0),
  kus
  ELi sõidukipargi heite sihttase2035 on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus;
  α on a2035
  ,L

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2035
  ,H

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,
  kus


  a2035,L on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).



  a2035,H on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

  keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

lisatakse punkt 6.2.3:

„6.2.3.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α· (TM – TM0),

2035

0

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2035 on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus;

2035

α on a2035
  ,L

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2035
  ,H

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

a2035

,L

0

a2035

,H

0

kus

a2035,L on


  Image 6C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2035,L

a2035,H on


  Image 7C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2035,H

keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

2021

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“

| e) | lisatakse punkt 6.2.3:






  „6.2.3. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α· (TM – TM0),
  kus
  ELi sõidukipargi heite sihttase2035 on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus;
  α on a2035
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a
  2021

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,
  kus


  a2035 on


  C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).



  a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;


  keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;
  TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“ |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 6.2.3:

„6.2.3.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α· (TM – TM0),

2035

0

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2035 on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus;

2035

α on a2035
  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a
  2021

  , kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

a2035

0

a
  2021

0

kus

a2035 on


  Image 8C4932022ET15010120220608ET0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862 seoses kolmandate riikide kodanike kohta teavitavate hoiatusteadete sisestamisega Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1190) lõplikule kujule).C4932022ET33210120220609ET0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

a2035

a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

a2021

keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

2021

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus;“

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e a (uus)

Lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e a (uus)

Määrus (EL) 2019/631

I lisa – B osa – punkt 6.3.1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | punkti 6.3.1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

punkti 6.3.1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

punkti 6.3.1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2025))
  · ZLEVi tegur
  ,

sihttasemed

2025

· ZLEVi tegur

eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2025)),

sihttasemed

2025

kus

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.1 kohaselt;

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.1 kohaselt;

øsihttasemed on kõikide punkti 6.2.1 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga;

sihttasemed

øsihttasemed on kõikide punkti 6.2.1 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga.

sihttasemed

ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0 ; sellisel juhul sätestatakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0 ,

ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0 ; sellisel juhul sätestatakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0 ,

kus

kus

y on uute heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ja see arvutatakse kui heiteta ja vähese heitega uute sõidukite koguarvu, kus igaüht neist loetakse ZLEVi-spetsiifiliseks (ZLEVeri), ja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvu jagatis vastavalt järgmisele valemile: [VALEM]

y on uute heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ja see arvutatakse kui heiteta ja vähese heitega uute sõidukite koguarvu, kus igaüht neist loetakse ZLEVi-spetsiifiliseks (ZLEVeri

x on 15 %.

x on 15 %.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0150/2022)

1

(23)  Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640).

23

(23)  Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] 2021. aasta määrus (EL) [.../...], millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik
  ja
  muudetakse
  määrust
  (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (
  [ELT
  L .../...]).

24

ja

määrust

[ELT

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  30
  . 
  juuni
  2021. aasta määrus (EL) 
  2021
  /
  1119
  , millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik
  ning
  muudetakse
  määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja
  (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (

  ELT
   L 
  243, 9
  .
  7
  .
  2021, lk 1

  ).

24

30

juuni

2021

1119

ning

määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja

ELT

243, 9

7

2021, lk 1

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

25

2

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

25

2

(25 bis)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

25 bis

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(26)  Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatis „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350).

26

(26)  Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatis „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350).

26

(26a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1161, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 188, 12.7.2019, lk 116).

26a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1161, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 188, 12.7.2019, lk 116).

(26b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

26b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(26a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

26a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

27

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

27

(27a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

27a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

(1a)  
  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

1a

Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

(1a)  
  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1).“;

1a

Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1).“;

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).“

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).“

(1a)  
  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/392, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 (ELT L 77, 5.3.2021, lk 8).

1a

Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/392, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

(*)  
  Heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute sõiduautode pargis 2017. aastal arvutatakse 2017. aastal registreeritud uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu ja samal aastal registreeritud uute sõiduautode koguarvu jagatisena.“

*

Heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute sõiduautode pargis 2017. aastal arvutatakse 2017. aastal registreeritud uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu ja samal aastal registreeritud uute sõiduautode koguarvu jagatisena.“

---

Neljapäev, 9. juuni 2022

| 27.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 493/332 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 493/332

---

P9_TA(2022)0241

Rahvusvaheliste hangete instrument ***I

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 493/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0124) ning muudetud ettepanekut (COM(2016)0034), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0124) ning muudetud ettepanekut (COM(2016)0034),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0018/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0018/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 60, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 60,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0454/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0454/2013),

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. oktoobri 2019. aasta otsust parlamendi kaheksandal ametiajal lõpetamata jäänud küsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. oktoobri 2019. aasta otsust parlamendi kaheksandal ametiajal lõpetamata jäänud küsimuste kohta,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni teist raportit (A9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni teist raportit (A9-0337/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis avaldatakse koos seadusandliku akti lõpliku tekstiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse rahvusvaheliste hangete instrumenti käsitleva määruse kohta, mis avaldatakse koos seadusandliku akti lõpliku tekstiga Euroopa Liidu Teataja L-seerias, ja komisjoni avalduse ainupädevuse kohta, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 264, 20.7.2016, lk 110.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 14. detsembril 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0497).

---

P9_TC1-COD(2012)0060

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1031) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus
  määruse (EL) 2022/1031 (1)
  kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad, et käesolevas õigusaktis kokku lepitud komiteemenetluse reeglid ei mõjuta muude käimasolevate või tulevaste seadusandlike läbirääkimiste tulemusi ning neid ei saa käsitada pretsedendina teiste seadusandlike ettepanekute puhul.

Komisjoni avaldus rahvusvaheliste hangete instrumenti käsitleva määruse (EL) 2022/1031 läbivaatamise kohta

Määruse (EL) 2022/1031 kohaldamisala, toimimise ja tõhususe läbivaatamisel kooskõlas selle artikliga 14 hindab komisjon ka vajadust jätta määruse kohaldamisalast välja kõik arengumaad, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldist korda, ning eelkõige need soodustatud riigid, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artiklis 9 määratletud kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda. Läbivaatamise käigus pöörab komisjon erilist tähelepanu ELi riigihangete seisukohast strateegilistele sektoritele.

Komisjoni avaldus ainupädevuse kohta määruse (EL) 2022/1031 osas

Nagu on kinnitatud Euroopa Kohtu arvamuses 2/15, kuulub kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste osalemine liidu hankemenetlustes ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse, mille puhul on liidul ainupädevus, nagu on sõnaselgelt sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis e. Seetõttu ei võta liikmesriigid ning nende avaliku sektori hankijad ja hankeüksused vastu ega säilita kolmanda riigi ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu reguleerivaid seadusandlikke või muid üldkohaldatavaid meetmeid, mis lähevad kaugemale neist, mida kohaldatakse käesoleva määruse ja muude liidu õigusaktide kohaselt.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/1031 kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L 173, 30.6.2022, lk 1).

---