# Europeiska unionens C 23/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 23 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången23 januari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 23

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången23 januari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR |
| | EuropaparlamentetRådetEuropeiska kommissionen |
| 2023/C 23/01 | Europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

EuropaparlamentetRådetEuropeiska kommissionen

2023/C 23/01

Europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 23/02 | Eurons växelkurs – 20 januari 2023 | 8 |
| 2023/C 23/03 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 19 januari 2022 om att den inte har behörighet i den mening som avses i artiklarna 1 och 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (Ärende C.1887 — Mediaset — Art. 265 Anmodan att vidta åtgärder)
  (delgivet med nr C(2022) 307)

   (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 23/04 | Meddelande om Elfenbenskustens och Madagaskars tillämpning av Europeiska unionens system för registrerade exportörer inom ramen för det inledande avtalet om partnerskap mellan EU och Elfenbenskusten respektive interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och östra och södra Afrika | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 23/02

Eurons växelkurs – 20 januari 2023

8

2023/C 23/03

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 19 januari 2022 om att den inte har behörighet i den mening som avses i artiklarna 1 och 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (Ärende C.1887 — Mediaset — Art. 265 Anmodan att vidta åtgärder)
  (delgivet med nr C(2022) 307)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2022) 307)

1

9

2023/C 23/04

Meddelande om Elfenbenskustens och Madagaskars tillämpning av Europeiska unionens system för registrerade exportörer inom ramen för det inledande avtalet om partnerskap mellan EU och Elfenbenskusten respektive interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och östra och södra Afrika

19

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 23/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  ) | 20 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 23/06 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av traditionella uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein | 22 |
| 2023/C 23/07 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 24 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 23/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  )

1

20

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 23/06

Offentliggörande av en ansökan om ändring av traditionella uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein

22

2023/C 23/07

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

Europaparlamentet Rådet Europeiska kommissionen

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/1

---

Europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet

(2023/C 23/01)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen proklamerar högtidligen följande förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet,

Ingress

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen (EU) är en union byggd på värden, stadfästa i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, grundad på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bygger EU dessutom på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet. I stadgan bekräftas också de rättigheter som har sin grund särskilt i medlemsstaternas gemensamma internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Den digitala omställningen påverkar alla aspekter av människors liv. Den erbjuder stora möjligheter till ökad livskvalitet, ekonomisk tillväxt och hållbarhet. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Den digitala omställningen innebär också utmaningar för våra demokratiska samhällen, våra ekonomier och enskilda personer. Med den allt snabbare digitala omställningen har tiden kommit för EU att förklara hur dess värden och grundläggande rättigheter som är tillämpliga offline bör tillämpas i den digitala miljön. Den digitala omställningen bör inte innebära en tillbakagång vad gäller rättigheter. Det som är olagligt offline är olagligt online. Denna förklaring påverkar inte ”offlinepolitik” såsom rätten till tillgång till viktiga offentliga tjänster offline. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Parlamentet har flera gånger efterlyst införandet av etiska principer som bör vägleda EU:s inställning till den digitala omställningen och säkerställa att den är helt förenlig med grundläggande rättigheter såsom dataskydd, rätt till integritet, icke-diskriminering och jämställdhet och med principer som konsumentskydd, teknikneutralitet och nätneutralitet, och att den är tillförlitlig och inkluderande. Parlamentet har också efterlyst ett stärkt skydd av användarnas rättigheter i den digitala miljön samt talat för arbetstagarnas rättigheter och rätten att inte vara uppkopplad (1). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Med utgångspunkt i tidigare initiativ som ”Tallinnförklaringen om e-förvaltning” och ”uttalandet i Berlin om det digitala samhället och en värdebaserad digital förvaltning” har medlemsstaterna genom ”Lissabonförklaringen om digital demokrati med ett syfte” efterlyst en modell för den digitala omställningen som stärker det digitala ekosystemets mänskliga dimension med den digitala inre marknaden som kärna. Medlemsstaterna har efterlyst en modell för den digitala omställningen som säkerställer att tekniken kan användas för att tillgodose behovet av klimatåtgärder och miljöskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | EU:s vision för den digitala omställningen sätter människorna i centrum, stärker individerna och främjar innovativa företag. I beslutet om ”policyprogrammet för det digitala decenniet 2030” anges konkreta digitala mål som bygger på fyra huvudområden (digitala färdigheter, digitala infrastrukturer samt digitalisering av företag och offentliga tjänster). EU:s utveckling mot en digital omställning av ekonomi och samhälle omfattar i synnerhet digital suveränitet på ett öppet sätt, respekt för de grundläggande rättigheterna, rättsstatsprincipen och demokrati, inkludering, tillgänglighet, jämlikhet, hållbarhet, resiliens, säkerhet, förbättrad livskvalitet, tillgång till tjänster samt respekt för människors rättigheter och önskningar. Denna utveckling bör bidra till en ekonomi och ett samhälle i EU som präglas av dynamik, resurseffektivitet och rättvisa. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | I denna förklaring anges gemensamma politiska avsikter och åtaganden och erinras om de mest relevanta rättigheterna i samband med den digitala omställningen. Förklaringen bör också vägleda de politiskt ansvariga när de reflekterar över sin vision för den digitala omställningen: sätta människorna i centrum för den digitala omställningen; stödja solidaritet och inkludering, genom konnektivitet, digital utbildning och digitala färdigheter, rättvisa och rimliga arbetsförhållanden samt tillgång till digitala offentliga tjänster online; betona betydelsen av valfrihet i interaktionen med algoritmer och system för artificiell intelligens och i en rättvis digital miljö; främja deltagande i det digitala offentliga rummet; öka säkerheten, tryggheten och egenmakten i den digitala miljön, särskilt för barn och ungdomar, samtidigt som den personliga integriteten och individernas kontroll över data säkerställs; främja hållbarhet. Förklaringens olika kapitel bör utgöra en övergripande referensram och bör inte läsas fristående. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Förklaringen bör också fungera som referenspunkt för företag och andra berörda aktörer vid utvecklingen och spridningen av ny teknik. Det är i detta sammanhang viktigt att främja forskning och innovation. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt små och medelstora företag och nystartade företag. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Det digitala samhällets och den digitala ekonomins demokratiska funktionssätt bör stärkas ytterligare, med full respekt för rättsstatsprincipen, effektiva rättsmedel och brottsbekämpning. Förklaringen påverkar inte lagliga begränsningar av utövandet av rättigheter för att se till att de är förenliga med utövandet av andra rättigheter, eller nödvändiga och proportionella inskränkningar i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Förklaringen baseras i synnerhet på EU:s primärrätt, särskilt fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, samt på sekundärrätten och domstolens rättspraxis. Den bygger också på den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kompletterar denna. Den är av deklarativ karaktär och påverkar i sig inte rättsliga bestämmelsers innehåll eller tillämpning. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | EU bör föra fram förklaringen i sina förbindelser med andra internationella organisationer och tredjeländer, bland annat genom att återspegla dessa rättigheter och principer i sina handelsförbindelser, med ambitionen att principerna ska vägleda internationella partner mot en digital omställning som sätter människorna och deras universella mänskliga rättigheter i centrum världen över. Förklaringen bör särskilt fungera som referens för verksamhet som rör internationella organisationer, såsom genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling, och flerpartsstrategin för förvaltningen av internet. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Främjandet och genomförandet av förklaringen är ett gemensamt politiskt åtagande och ansvar för EU och dess medlemsstater inom deras respektive behörighetsområden och i full överensstämmelse med EU-rätten. Kommissionen kommer regelbundet att rapportera till parlamentet och rådet om de framsteg som har gjorts. Medlemsstaterna och kommissionen bör beakta de digitala principer och rättigheter som fastställs i denna förklaring när de samarbetar för att uppnå de allmänna målen i beslutet om ”policyprogrammet för det digitala decenniet 2030”. |
| --- | --- |

(12)

Förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet

Vi avser att främja en europeisk väg för den digitala omställningen där människan sätts i centrum, som bygger på europeiska värden och EU:s grundläggande rättigheter, bekräftar de universella mänskliga rättigheterna och gagnar alla medborgare, företag och samhället som helhet.

Vi gör därför följande förklaring:

KAPITEL I

Människorna i centrum för den digitala omställningen

| 1. | Människorna står i centrum för den digitala omställningen i Europeiska unionen. Tekniken ska tjäna och gagna alla invånare i EU och ge människorna egenmakt att förverkliga sina drömmar, i full trygghet och med respekt för de grundläggande rättigheterna.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att stärka den demokratiska ramen för en digital omställning som gagnar alla och förbättrar livet för alla invånare i EU. |
| --- | --- | --- |

1.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att stärka den demokratiska ramen för en digital omställning som gagnar alla och förbättrar livet för alla invånare i EU.

| b) | Att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att EU:s värden och individers rättigheter i enlighet med EU-rätten respekteras både online och offline. |
| --- | --- |

b)

Att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att EU:s värden och individers rättigheter i enlighet med EU-rätten respekteras både online och offline.

| c) | Att främja och säkerställa ansvarsfulla och omsorgsfulla åtgärder av alla aktörer, såväl offentliga som privata, i den digitala miljön. |
| --- | --- |

c)

Att främja och säkerställa ansvarsfulla och omsorgsfulla åtgärder av alla aktörer, såväl offentliga som privata, i den digitala miljön.

| d) | Att aktivt främja denna vision för den digitala omställningen, även i våra internationella förbindelser. |
| --- | --- |

d)

Att aktivt främja denna vision för den digitala omställningen, även i våra internationella förbindelser.

KAPITEL II

Solidaritet och inkludering

| 2. | Tekniken bör användas till att ena människor och inte till att åstadkomma splittring. Den digitala omställningen bör bidra till ett samhälle och en ekonomi i EU som präglas av rättvisa och inkludering.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att se till att utformning, utveckling, spridning och användning av tekniska lösningar respekterar de grundläggande rättigheterna, gör det möjligt att utöva dessa rättigheter och främjar solidaritet och inkludering. |
| --- | --- | --- |

2.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att se till att utformning, utveckling, spridning och användning av tekniska lösningar respekterar de grundläggande rättigheterna, gör det möjligt att utöva dessa rättigheter och främjar solidaritet och inkludering.

| b) | Att se till att ingen lämnas utanför den digitala omställningen. Den bör gagna alla, präglas av en jämn könsfördelning och i synnerhet innefatta äldre, människor som bor i landsbygdsområden, personer med funktionsnedsättning och marginaliserade, sårbara och utsatta människor samt personer som agerar på deras vägnar. Den bör också främja kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

b)

Att se till att ingen lämnas utanför den digitala omställningen. Den bör gagna alla, präglas av en jämn könsfördelning och i synnerhet innefatta äldre, människor som bor i landsbygdsområden, personer med funktionsnedsättning och marginaliserade, sårbara och utsatta människor samt personer som agerar på deras vägnar. Den bör också främja kulturell och språklig mångfald.

| c) | Att utveckla ändamålsenliga ramar så att alla marknadsaktörer som drar nytta av den digitala omställningen tar sitt sociala ansvar och på ett rättvist och proportionerligt sätt bidrar till kostnaderna för kollektiva nyttigheter och offentliga tjänster och infrastrukturer, till gagn för alla invånare i EU. |
| --- | --- |

c)

Att utveckla ändamålsenliga ramar så att alla marknadsaktörer som drar nytta av den digitala omställningen tar sitt sociala ansvar och på ett rättvist och proportionerligt sätt bidrar till kostnaderna för kollektiva nyttigheter och offentliga tjänster och infrastrukturer, till gagn för alla invånare i EU.

Konnektivitet

| 3. | Alla överallt i EU bör ha tillgång till digital konnektivitet med hög hastighet och till rimligt pris.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att säkerställa tillgången till högkvalitativ konnektivitet, med tillgång till internet, för alla oavsett var de bor i EU, inklusive för dem med låga inkomster. |
| --- | --- | --- |

3.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att säkerställa tillgången till högkvalitativ konnektivitet, med tillgång till internet, för alla oavsett var de bor i EU, inklusive för dem med låga inkomster.

| b) | Att värna och främja ett neutralt och öppet internet där innehåll, tjänster och tillämpningar inte på ett omotiverat sätt blockeras eller försämras. |
| --- | --- |

b)

Att värna och främja ett neutralt och öppet internet där innehåll, tjänster och tillämpningar inte på ett omotiverat sätt blockeras eller försämras.

Digital utbildning och digitala färdigheter

| 4. | Alla har rätt till utbildning och livslångt lärande och bör ha möjlighet att förvärva alla grundläggande och avancerade digitala färdigheter.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att främja digital utbildning av hög kvalitet, bland annat i syfte att överbrygga den digitala könsklyftan. |
| --- | --- | --- |

4.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att främja digital utbildning av hög kvalitet, bland annat i syfte att överbrygga den digitala könsklyftan.

| b) | Att stödja insatser som gör det möjligt för alla studerande och lärare att förvärva och förmedla de digitala färdigheter och kompetenser som behövs, inbegripet mediekunnighet och kritiskt tänkande, för ett aktivt deltagande i ekonomin, samhällslivet och de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

b)

Att stödja insatser som gör det möjligt för alla studerande och lärare att förvärva och förmedla de digitala färdigheter och kompetenser som behövs, inbegripet mediekunnighet och kritiskt tänkande, för ett aktivt deltagande i ekonomin, samhällslivet och de demokratiska processerna.

| c) | Att främja och stödja ansträngningarna för att förse alla utbildningsanstalter med digital konnektivitet, infrastruktur och digitala verktyg. |
| --- | --- |

c)

Att främja och stödja ansträngningarna för att förse alla utbildningsanstalter med digital konnektivitet, infrastruktur och digitala verktyg.

| d) | Att ge alla möjlighet att genom vidareutbildning och omskolning anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen av arbetet för med sig. |
| --- | --- |

d)

Att ge alla möjlighet att genom vidareutbildning och omskolning anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen av arbetet för med sig.

Rättvisa och rimliga arbetsförhållanden

| 5. | Alla har rätt till rättvisa, rimliga, sunda och säkra arbetsförhållanden och ett ändamålsenligt skydd både i den digitala miljön och på den fysiska arbetsplatsen, oavsett anställningens status, form eller varaktighet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fackföreningar och arbetsgivarorganisationer spelar en viktig roll i den digitala omställningen, särskilt vad gäller definitionen av rättvisa och rimliga arbetsförhållanden, bland annat med avseende på användningen av digitala verktyg på arbetsplatsen.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att säkerställa att alla har möjlighet att koppla ned sig och omfattas av bestämmelser som värnar balansen mellan arbete och privatliv i en digital miljö. |
| --- | --- | --- |

6.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att säkerställa att alla har möjlighet att koppla ned sig och omfattas av bestämmelser som värnar balansen mellan arbete och privatliv i en digital miljö.

| b) | Att säkerställa att digitala verktyg i arbetsmiljön inte på något sätt äventyrar arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att digitala verktyg i arbetsmiljön inte på något sätt äventyrar arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa.

| c) | Att säkerställa respekten för arbetstagarnas grundläggande rättigheter i den digitala miljön, inbegripet deras rätt till integritet och föreningsrätt, förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder, samt skydd mot olaglig och omotiverad övervakning. |
| --- | --- |

c)

Att säkerställa respekten för arbetstagarnas grundläggande rättigheter i den digitala miljön, inbegripet deras rätt till integritet och föreningsrätt, förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder, samt skydd mot olaglig och omotiverad övervakning.

| d) | Att säkerställa att användningen av artificiell intelligens på arbetsplatsen är transparent och följer en riskbaserad strategi och att motsvarande förebyggande åtgärder vidtas för att upprätthålla en säker och sund arbetsmiljö. |
| --- | --- |

d)

Att säkerställa att användningen av artificiell intelligens på arbetsplatsen är transparent och följer en riskbaserad strategi och att motsvarande förebyggande åtgärder vidtas för att upprätthålla en säker och sund arbetsmiljö.

| e) | Att säkerställa i synnerhet att mänsklig tillsyn garanteras i viktiga beslut som påverkar arbetstagare, och att arbetstagare i allmänhet informeras om att de interagerar med system för artificiell intelligens. |
| --- | --- |

e)

Att säkerställa i synnerhet att mänsklig tillsyn garanteras i viktiga beslut som påverkar arbetstagare, och att arbetstagare i allmänhet informeras om att de interagerar med system för artificiell intelligens.

Digitala offentliga onlinetjänster

| 7. | Alla bör ha tillgång online till viktiga offentliga tjänster i hela EU. Ingen bör uppmanas att tillhandahålla personuppgifter oftare än nödvändigt vid åtkomst till och användning av digitala offentliga tjänster.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att säkerställa att invånarna i EU erbjuds möjlighet att använda en tillgänglig, frivillig, säker och tillförlitlig digital identitet som ger tillgång till ett brett utbud av onlinetjänster. |
| --- | --- | --- |

7.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att säkerställa att invånarna i EU erbjuds möjlighet att använda en tillgänglig, frivillig, säker och tillförlitlig digital identitet som ger tillgång till ett brett utbud av onlinetjänster.

| b) | Att säkerställa omfattande tillgång till och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa omfattande tillgång till och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

| c) | Att främja och stödja sömlös, säker och interoperabel tillgång i hela EU till digitala offentliga tjänster som utformats för att tillgodose människornas behov på ett effektivt sätt, inbegripet och i synnerhet digitala hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt tillgång till elektroniska patientjournaler. |
| --- | --- |

c)

Att främja och stödja sömlös, säker och interoperabel tillgång i hela EU till digitala offentliga tjänster som utformats för att tillgodose människornas behov på ett effektivt sätt, inbegripet och i synnerhet digitala hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt tillgång till elektroniska patientjournaler.

KAPITEL III

Valfrihet

Interaktion med algoritmer och system för artificiell intelligens

| 8. | Artificiell intelligens bör fungera som ett verktyg för människor, med det slutliga målet att öka människors välbefinnande. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alla bör ha möjlighet att dra nytta av fördelarna med algoritmiska system och system för artificiell intelligens bland annat genom att göra egna, välgrundade val i den digitala miljön, och samtidigt skyddas mot risker och negativa konsekvenser för hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att främja människocentrerade, tillförlitliga och etiska system för artificiell intelligens under hela deras utveckling, spridning och användning, i linje med EU:s värden. |
| --- | --- | --- |

9.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att främja människocentrerade, tillförlitliga och etiska system för artificiell intelligens under hela deras utveckling, spridning och användning, i linje med EU:s värden.

| b) | Att säkerställa en lämplig nivå av transparens i fråga om användningen av algoritmer och artificiell intelligens och se till att människor har befogenhet att använda dem och att de är informerade i samband med användningen. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa en lämplig nivå av transparens i fråga om användningen av algoritmer och artificiell intelligens och se till att människor har befogenhet att använda dem och att de är informerade i samband med användningen.

| c) | Att säkerställa att algoritmiska system baseras på lämpliga dataset för att motverka diskriminering och möjliggöra mänsklig tillsyn av alla följder som påverkar människors säkerhet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Att säkerställa att algoritmiska system baseras på lämpliga dataset för att motverka diskriminering och möjliggöra mänsklig tillsyn av alla följder som påverkar människors säkerhet och grundläggande rättigheter.

| d) | Att säkerställa att teknik såsom artificiell intelligens inte används för att föregripa människors val, exempelvis när det gäller hälsa, utbildning, sysselsättning och privatliv. |
| --- | --- |

d)

Att säkerställa att teknik såsom artificiell intelligens inte används för att föregripa människors val, exempelvis när det gäller hälsa, utbildning, sysselsättning och privatliv.

| e) | Att se till att det finns skyddsmekanismer och att vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att främja tillförlitliga standarder, för att säkerställa att artificiell intelligens och digitala system alltid är säkra och används med full respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

e)

Att se till att det finns skyddsmekanismer och att vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att främja tillförlitliga standarder, för att säkerställa att artificiell intelligens och digitala system alltid är säkra och används med full respekt för de grundläggande rättigheterna.

| f) | Att vidta åtgärder för att säkerställa att forskningen om artificiell intelligens respekterar de högsta etiska standarderna och relevant EU-rätt. |
| --- | --- |

f)

Att vidta åtgärder för att säkerställa att forskningen om artificiell intelligens respekterar de högsta etiska standarderna och relevant EU-rätt.

En rättvis digital miljö

| 10. | Alla bör ha en reell möjlighet att fritt välja vilka onlinetjänster de vill använda, baserat på objektiv, transparent, lättillgänglig och tillförlitlig information. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Alla bör ha möjlighet att konkurrera enligt rättvisa villkor och vara innovativa i den digitala miljön. Detta bör också gagna företag, inklusive små och medelstora företag.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att säkerställa en säker och trygg digital miljö som bygger på rättvis konkurrens, där grundläggande rättigheter skyddas, användarnas rättigheter och konsumentskyddet på den digitala inre marknaden säkerställs, och plattformarnas – i synnerhet de stora aktörernas och grindvakternas – ansvarsområden är tydligt definierade. |
| --- | --- | --- |

11.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att säkerställa en säker och trygg digital miljö som bygger på rättvis konkurrens, där grundläggande rättigheter skyddas, användarnas rättigheter och konsumentskyddet på den digitala inre marknaden säkerställs, och plattformarnas – i synnerhet de stora aktörernas och grindvakternas – ansvarsområden är tydligt definierade.

| b) | Att främja interoperabilitet, transparens, öppen teknik och standarder som ett sätt att ytterligare stärka förtroendet för tekniken och konsumenternas förmåga att göra självständiga och välgrundade val. |
| --- | --- |

b)

Att främja interoperabilitet, transparens, öppen teknik och standarder som ett sätt att ytterligare stärka förtroendet för tekniken och konsumenternas förmåga att göra självständiga och välgrundade val.

KAPITEL IV

Deltagande i det digitala offentliga rummet

| 12. | Alla bör ha tillgång till en tillförlitlig, flerspråkig digital miljö som präglas av mångfald. Tillgång till olika typer av innehåll bidrar till en offentlig debatt som präglas av mångfald och till ett effektivt deltagande i det demokratiska livet på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Alla har rätt till yttrandefrihet och informationsfrihet samt till mötes- och föreningsfrihet i den digitala miljön. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Alla bör ha tillgång till information om vem som äger eller kontrollerar de medietjänster som de använder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Onlineplattformarna, i synnerhet de mycket stora onlineplattformarna, bör stödja en fri demokratisk debatt online. De mycket stora onlineplattformarna bör, med tanke på deras tjänsters betydelse för den allmänna opinionen och den offentliga debatten, begränsa de risker som deras tjänsters funktioner och användning medför, inbegripet vad gäller felaktig information och desinformationskampanjer, samt skydda yttrandefriheten.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att fortsätta att skydda alla grundläggande rättigheter online, i synnerhet yttrandefriheten och informationsfriheten, inbegripet mediefriheten och mediepluralismen. |
| --- | --- | --- |

15.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att fortsätta att skydda alla grundläggande rättigheter online, i synnerhet yttrandefriheten och informationsfriheten, inbegripet mediefriheten och mediepluralismen.

| b) | Att stödja utveckling och bästa användning av digital teknik för att främja människornas engagemang och deltagande i det demokratiska livet. |
| --- | --- |

b)

Att stödja utveckling och bästa användning av digital teknik för att främja människornas engagemang och deltagande i det demokratiska livet.

| c) | Att vidta proportionella åtgärder för att ta itu med alla former av olagligt innehåll, i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, inbegripet yttrandefriheten och informationsfriheten, och utan att införa några allmänna övervakningsskyldigheter eller någon censur. |
| --- | --- |

c)

Att vidta proportionella åtgärder för att ta itu med alla former av olagligt innehåll, i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, inbegripet yttrandefriheten och informationsfriheten, och utan att införa några allmänna övervakningsskyldigheter eller någon censur.

| d) | Att skapa en digital miljö där människorna skyddas mot desinformation och informationsmanipulation och andra former av skadligt innehåll, inbegripet trakasserier och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

d)

Att skapa en digital miljö där människorna skyddas mot desinformation och informationsmanipulation och andra former av skadligt innehåll, inbegripet trakasserier och könsrelaterat våld.

| e) | Att stödja faktisk tillgång till digitalt innehåll som återspeglar den kulturella och språkliga mångfalden i EU. |
| --- | --- |

e)

Att stödja faktisk tillgång till digitalt innehåll som återspeglar den kulturella och språkliga mångfalden i EU.

| f) | Att ge enskilda personer möjlighet att göra fria och specifika val och att begränsa utnyttjandet av sårbarheter och snedvridningar, särskilt genom riktad reklam. |
| --- | --- |

f)

Att ge enskilda personer möjlighet att göra fria och specifika val och att begränsa utnyttjandet av sårbarheter och snedvridningar, särskilt genom riktad reklam.

KAPITEL V

Säkerhet, trygghet och egenmakt

En skyddad, säker och trygg digital miljö

| 16. | Alla bör ha tillgång till digitala tekniker, produkter och tjänster som till sin utformning är säkra och trygga och skyddar den personliga integriteten, vilket leder till en hög nivå av konfidentialitet, integritet, tillgänglighet och autenticitet hos den information som behandlas.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att vidta ytterligare åtgärder för att främja produkters spårbarhet och se till att endast produkter som är säkra och förenliga med EU-lagstiftningen erbjuds på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- | --- |

16.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att vidta ytterligare åtgärder för att främja produkters spårbarhet och se till att endast produkter som är säkra och förenliga med EU-lagstiftningen erbjuds på den digitala inre marknaden.

| b) | Att skydda människornas, företagens och de offentliga institutionernas intressen mot cybersäkerhetsrisker och cyberbrottslighet, inbegripet dataintrång och identitetsstöld eller identitetsmanipulering. Detta inbegriper cybersäkerhetskrav för uppkopplade produkter som släpps ut på den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Att skydda människornas, företagens och de offentliga institutionernas intressen mot cybersäkerhetsrisker och cyberbrottslighet, inbegripet dataintrång och identitetsstöld eller identitetsmanipulering. Detta inbegriper cybersäkerhetskrav för uppkopplade produkter som släpps ut på den inre marknaden.

| c) | Att motarbeta alla som inom EU försöker underminera säkerheten online och integriteten i den digitala miljön eller som främjar våld och hat genom digitala metoder och att ställa dessa till svars. |
| --- | --- |

c)

Att motarbeta alla som inom EU försöker underminera säkerheten online och integriteten i den digitala miljön eller som främjar våld och hat genom digitala metoder och att ställa dessa till svars.

Personlig integritet och individernas kontroll över data

| 17. | Alla har rätt till integritet och rätt till skydd av sina personuppgifter. Det sistnämnda innefattar människornas rätt till kontroll över hur deras personuppgifter används och vem som får ta del av dem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Alla har rätt till konfidentialitet för sin kommunikation och för informationen på sin elektroniska utrustning och har rätt att inte utsättas för olaglig övervakning, olaglig genomgripande spårning eller avlyssningsåtgärder online. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Alla bör ha rätt att bestämma vilka digitala spår de ska lämna och vad som ska hända med deras personliga konton och den information som rör dem efter deras död.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att säkerställa att alla har faktisk kontroll över sina personuppgifter och icke-personuppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsregler och relevant EU-rätt. |
| --- | --- | --- |

19.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att säkerställa att alla har faktisk kontroll över sina personuppgifter och icke-personuppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsregler och relevant EU-rätt.

| b) | Att säkerställa att enskilda personer har en faktisk möjlighet att enkelt flytta sina personuppgifter och icke-personuppgifter mellan olika digitala tjänster i linje med rätten till portabilitet. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att enskilda personer har en faktisk möjlighet att enkelt flytta sina personuppgifter och icke-personuppgifter mellan olika digitala tjänster i linje med rätten till portabilitet.

| c) | Att på ett ändamålsenligt sätt skydda kommunikation mot åtkomst för obehöriga tredje parter. |
| --- | --- |

c)

Att på ett ändamålsenligt sätt skydda kommunikation mot åtkomst för obehöriga tredje parter.

| d) | Att förbjuda olaglig identifiering och olaglig lagring av aktivitetsdata. |
| --- | --- |

d)

Att förbjuda olaglig identifiering och olaglig lagring av aktivitetsdata.

Skydd och egenmakt för barn och ungdomar i den digitala miljön

| 20. | Barn och ungdomar bör kunna göra säkra och välgrundade val och uttrycka sin kreativitet i den digitala miljön. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Åldersanpassat material och åldersanpassade tjänster bör förbättra barns och ungdomars erfarenheter, välmående och deltagande i den digitala miljön. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt barns och ungdomars rätt att skyddas mot alla typer av brott som begås via – eller underlättas av – digital teknik.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att tillhandahålla möjligheter för alla barn och ungdomar att skaffa sig de färdigheter och kompetenser som behövs, inbegripet mediekunnighet och kritiskt tänkande, för att navigera och delta i den digitala miljön på ett aktivt och säkert sätt och att göra välgrundade val. |
| --- | --- | --- |

22.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att tillhandahålla möjligheter för alla barn och ungdomar att skaffa sig de färdigheter och kompetenser som behövs, inbegripet mediekunnighet och kritiskt tänkande, för att navigera och delta i den digitala miljön på ett aktivt och säkert sätt och att göra välgrundade val.

| b) | Att främja positiva erfarenheter för barn och ungdomar i en åldersanpassad och säker digital miljö. |
| --- | --- |

b)

Att främja positiva erfarenheter för barn och ungdomar i en åldersanpassad och säker digital miljö.

| c) | Att skydda alla barn och ungdomar mot skadligt och olagligt innehåll, utnyttjande, manipulation och övergrepp online, och att förhindra att den digitala miljön används för att begå eller främja brott. |
| --- | --- |

c)

Att skydda alla barn och ungdomar mot skadligt och olagligt innehåll, utnyttjande, manipulation och övergrepp online, och att förhindra att den digitala miljön används för att begå eller främja brott.

| d) | Att skydda alla barn och ungdomar mot olaglig spårning, profilering och riktade åtgärder, särskilt för kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

d)

Att skydda alla barn och ungdomar mot olaglig spårning, profilering och riktade åtgärder, särskilt för kommersiella ändamål.

| e) | Att involvera barn och ungdomar i utvecklingen av digitala strategier som berör dem. |
| --- | --- |

e)

Att involvera barn och ungdomar i utvecklingen av digitala strategier som berör dem.

KAPITEL VI

Hållbarhet

| 23. | För att motverka betydande skador på miljön och främja en cirkulär ekonomi bör digitala produkter och tjänster utformas, produceras, användas, repareras, återvinnas och bortskaffas på ett sätt som minskar deras negativa miljö- och samhällseffekter och undviker förtida åldrande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Alla bör ha tillgång till tillförlitlig och lättbegriplig information om digitala produkters och tjänsters miljöpåverkan, energiförbrukning, reparerbarhet och livslängd så att de kan göra ansvarsfulla val.
  Vi gör följande åtaganden:






  a) | Att stödja utvecklingen och användningen av hållbar digital teknik som har minsta möjliga negativa miljömässiga och sociala inverkan. |
| --- | --- | --- |

24.

Vi gör följande åtaganden:

a)

Att stödja utvecklingen och användningen av hållbar digital teknik som har minsta möjliga negativa miljömässiga och sociala inverkan.

| b) | Att stimulera hållbara konsumentval och affärsmodeller och främja ett hållbart och ansvarsfullt beteende från företagens sida i de globala värdekedjorna för digitala produkter och tjänster, bland annat i syfte att bekämpa tvångsarbete. |
| --- | --- |

b)

Att stimulera hållbara konsumentval och affärsmodeller och främja ett hållbart och ansvarsfullt beteende från företagens sida i de globala värdekedjorna för digitala produkter och tjänster, bland annat i syfte att bekämpa tvångsarbete.

| c) | Att främja utvecklingen, spridningen och den aktiva användningen av innovativ digital teknik med positiv inverkan på miljön och klimatet, i syfte att påskynda den gröna omställningen. |
| --- | --- |

c)

Att främja utvecklingen, spridningen och den aktiva användningen av innovativ digital teknik med positiv inverkan på miljön och klimatet, i syfte att påskynda den gröna omställningen.

| d) | Att främja hållbarhetsstandarder och hållbarhetsmärkning för digitala produkter och tjänster. |
| --- | --- |

d)

Att främja hållbarhetsstandarder och hållbarhetsmärkning för digitala produkter och tjänster.

---

(1)  2020/2216(INI), 2020/2018(INL), 2020/2019(INL), 2020/2022(INI), 2020/2012(INL), 2020/2014(INL), 2020/2015 (INI), 2020/2017 (INI), 2019/2186(INI), 2019/2181(INL), 2022/2266 (INI).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/8

---

Eurons växelkurs (1)

20 januari 2023

(2023/C 23/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0826 |
| JPY | japansk yen | 140,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4391 |
| GBP | pund sterling | 0,87600 |
| SEK | svensk krona | 11,1655 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9962 |
| ISK | isländsk krona | 154,30 |
| NOK | norsk krona | 10,7135 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,922 |
| HUF | ungersk forint | 395,88 |
| PLN | polsk zloty | 4,7100 |
| RON | rumänsk leu | 4,9258 |
| TRY | turkisk lira | 20,3566 |
| AUD | australisk dollar | 1,5619 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4583 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4775 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6852 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4311 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 336,47 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,5770 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3425 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 367,67 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6395 |
| PHP | filippinsk peso | 58,958 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 35,455 |
| BRL | brasiliansk real | 5,6271 |
| MXN | mexikansk peso | 20,4865 |
| INR | indisk rupie | 87,8170 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0826

JPY

japansk yen

140,86

DKK

dansk krona

7,4391

GBP

pund sterling

0,87600

SEK

svensk krona

11,1655

CHF

schweizisk franc

0,9962

ISK

isländsk krona

154,30

NOK

norsk krona

10,7135

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,922

HUF

ungersk forint

395,88

PLN

polsk zloty

4,7100

RON

rumänsk leu

4,9258

TRY

turkisk lira

20,3566

AUD

australisk dollar

1,5619

CAD

kanadensisk dollar

1,4583

HKD

Hongkongdollar

8,4775

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6852

SGD

singaporiansk dollar

1,4311

KRW

sydkoreansk won

1 336,47

ZAR

sydafrikansk rand

18,5770

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3425

IDR

indonesisk rupiah

16 367,67

MYR

malaysisk ringgit

4,6395

PHP

filippinsk peso

58,958

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

35,455

BRL

brasiliansk real

5,6271

MXN

mexikansk peso

20,4865

INR

indisk rupie

87,8170

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/9

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 19 januari 2022

om att den inte har behörighet i den mening som avses i artiklarna 1 och 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1)

(Ärende C.1887 — Mediaset — Art. 265 Anmodan att vidta åtgärder)

(delgivet med nr C(2022) 307)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 23/03)

(1)

Den 19 november 2021 mottog Europeiska kommissionen (kommissionen) en anmodan att vidta åtgärder från MFE – MEDIAFOREUROPE N.V., tidigare Mediaset N.V., (Mediaset, Nederländerna), i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget, där kommissionen ombeds fastställa om den har behörighet att granska den föreslagna koncentrationen rörande Télévision Française 1 S.A. (TF1, Frankrike) och Métropole Télévision S.A. (M6, Frankrike) (transaktionen).

1.   PARTERNA OCH TRANSAKTIONEN

PARTERNA OCH TRANSAKTIONEN

| (2) | TF1 står under ensam kontroll av Bouygues S.A. (Bouygues), som innehar 43,7 procent av ägarandelarna i TF1. Bouygues är verksamt inom bygg-, telekommunikations- och mediesektorerna. TF1 har som sin huvudsakliga verksamhet, direkt eller genom sina dotterbolag, grossistutbudet av tv-kanaler. TF1 bedriver också annan verksamhet med anknytning till den huvudsakliga verksamheten som tv-programföretag, inbegripet audiovisuell produktion och filmproduktion, förvärv av audiovisuella rättigheter, marknadsföring av reklamutrymme, utgivning och distribution av dvd-skivor och musik-cd-skivor samt utveckling av antennbaserade produkter och digitala och interaktiva tjänster. |
| --- | --- |

(2)

TF1 står under ensam kontroll av Bouygues S.A. (Bouygues

| (3) | M6 står under ensam kontroll av RTL Group S.A. (RTL), som innehar 48,26 procent av ägarandelarna i M6 och som i sin tur står under ensam kontroll av Bertelsmann SE & Co. KGaA (Bertelsmann), som innehar 76,28 procent av ägarandelarna i RTL. M6 har som sin huvudsakliga verksamhet, direkt eller genom sina dotterbolag, grossistutbudet av tv-kanaler. Därutöver bedriver M6 också en rad andra verksamheter med anknytning till den huvudsakliga verksamheten som tv-programföretag, inbegripet audiovisuell produktion och filmproduktion, förvärv av audiovisuella rättigheter, marknadsföring av reklamutrymme, utgivning och distribution av dvd-skivor och musik-cd-skivor samt utveckling av antennbaserade produkter och digitala tjänster. Slutligen kontrollerar M6 radiokoncernen RTL France, som har flera sändningstillstånd i Frankrike och utvecklar olika verksamheter i samband med driften av radiotjänster. |
| --- | --- |

(3)

M6 står under ensam kontroll av RTL Group S.A. (RTL), som innehar 48,26 procent av ägarandelarna i M6 och som i sin tur står under ensam kontroll av Bertelsmann SE & Co. KGaA (Bertelsmann

| (4) | [Beskrivning av transaktionen] Efter transaktionen kommer Bouygues att inneha cirka 30 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten, medan Bertelsmann via RTL kommer att inneha cirka 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(4)

[Beskrivning av transaktionen] Efter transaktionen kommer Bouygues att inneha cirka 30 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten, medan Bertelsmann via RTL kommer att inneha cirka 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten.

2.   BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

| (5) | Den 17 maj 2021 tillkännagav TF1, M6, Bouygues och RTL att de hade undertecknat ett avtal om att inleda exklusiva förhandlingar om sammanslagning av TF1:s och M6:s verksamheter. Den 17 maj 2021 undertecknade Bouygues och RTL två samförståndsavtal. Dessa samförståndsavtal följdes den 8 juli 2021 av undertecknandet av ett ramavtal mellan Bouygues och RTL och ett avtal om rörelseförvärv mellan TF1 och M6 (nedan gemensamt kallade avtalen). BT och RTL enades också om ett utkast till aktieägaravtal för undertecknande efter det att transaktionen genomförts (aktieägaravtalet). |
| --- | --- |

(5)

Den 17 maj 2021 tillkännagav TF1, M6, Bouygues och RTL att de hade undertecknat ett avtal om att inleda exklusiva förhandlingar om sammanslagning av TF1:s och M6:s verksamheter. Den 17 maj 2021 undertecknade Bouygues och RTL två samförståndsavtal. Dessa samförståndsavtal följdes den 8 juli 2021 av undertecknandet av ett ramavtal mellan Bouygues och RTL och ett avtal om rörelseförvärv mellan TF1 och M6 (nedan gemensamt kallade avtalen

aktieägaravtalet

| (6) | Den 29 oktober 2021 skickade den franska konkurrensmyndigheten (ADLC) ut ett frågeformulär till flera marknadsaktörer, däribland Mediaset, och bad om deras synpunkter på transaktionen. I inledningen till frågeformuläret hänvisar ADLC till det faktum att frågeformuläret avser den föreslagna sammanslagningen mellan TF1 och M6 och att den sammanslagna enheten står under ensam kontroll av Bouygues. Mot bakgrund av detta anges det i inledningen till marknadstestet att transaktionen måste godkännas av ADLC, som i Frankrike är ansvarig tillsynsmyndighet för konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 29 oktober 2021 skickade den franska konkurrensmyndigheten (ADLC) ut ett frågeformulär till flera marknadsaktörer, däribland Mediaset, och bad om deras synpunkter på transaktionen. I inledningen till frågeformuläret hänvisar ADLC till det faktum att frågeformuläret avser den föreslagna sammanslagningen mellan TF1 och M6 och att den sammanslagna enheten står under ensam kontroll av Bouygues. Mot bakgrund av detta anges det i inledningen till marknadstestet att transaktionen måste godkännas av ADLC, som i Frankrike är ansvarig tillsynsmyndighet för konkurrenslagstiftningen.

| (7) | Den 19 november 2021 skickade Mediaset en anmodan att vidta åtgärder till kommissionen. Mediaset hävdar särskilt att den sammanslagna enheten, i motsats till ADLC:s slutsats, kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann och därför kommer att ha en EU-dimension. |
| --- | --- |

(7)

Den 19 november 2021 skickade Mediaset en anmodan att vidta åtgärder till kommissionen. Mediaset hävdar särskilt att den sammanslagna enheten, i motsats till ADLC:s slutsats, kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann och därför kommer att ha en EU-dimension.

3.   EU-DIMENSION

EU-DIMENSION

3.1.   Tillämpliga bestämmelser

Tillämpliga bestämmelser

| (8) | I den mening som avses i artikel 4.1 i koncentrationsförordningen har kommissionen exklusiv behörighet att bedöma koncentrationer med en unionsdimension. I artikel 1 i koncentrationsförordningen fastställs två alternativa uppsättningar tröskelvärden för att avgöra om en koncentration har en unionsdimension. |
| --- | --- |

(8)

I den mening som avses i artikel 4.1 i koncentrationsförordningen har kommissionen exklusiv behörighet att bedöma koncentrationer med en unionsdimension. I artikel 1 i koncentrationsförordningen fastställs två alternativa uppsättningar tröskelvärden för att avgöra om en koncentration har en unionsdimension.

| (9) | I den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen har en koncentration en unionsdimension om i) den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga berörda företag överstiger 5 miljarder euro och ii) den sammanlagda omsättningen inom unionen för minst två av de berörda företagen överstiger 250 miljoner euro, om inte vart och ett av de berörda företagen uppnår mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

(9)

I den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen har en koncentration en unionsdimension om i) den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga berörda företag överstiger 5 miljarder euro och ii) den sammanlagda omsättningen inom unionen för minst två av de berörda företagen överstiger 250 miljoner euro, om inte vart och ett av de berörda företagen uppnår mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat.

| (10) | En koncentration som inte uppnår de tröskelvärden som anges i punkt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen har en unionsdimension i den mening som avses i artikel 1.3 om i) den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga berörda företag överstiger 2,5 miljarder euro, ii) den sammanlagda omsättningen för samtliga berörda företag i var och en av åtminstone tre medlemsstater överstiger 100 miljoner euro, iii) i var och en av åtminstone tre medlemsstater enligt punkt ii), den totala omsättningen för vart och ett av åtminstone två av de berörda företagen överstiger 25 miljoner euro, och iv) den sammanlagda omsättningen inom unionen för vart och ett av åtminstone två av de berörda företagen överstiger 100 miljoner euro, om inte vart och ett av de berörda företagen uppnår mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

(10)

En koncentration som inte uppnår de tröskelvärden som anges i punkt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen har en unionsdimension i den mening som avses i artikel 1.3 om i) den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga berörda företag överstiger 2,5 miljarder euro, ii) den sammanlagda omsättningen för samtliga berörda företag i var och en av åtminstone tre medlemsstater överstiger 100 miljoner euro, iii) i var och en av åtminstone tre medlemsstater enligt punkt ii), den totala omsättningen för vart och ett av åtminstone två av de berörda företagen överstiger 25 miljoner euro, och iv) den sammanlagda omsättningen inom unionen för vart och ett av åtminstone två av de berörda företagen överstiger 100 miljoner euro, om inte vart och ett av de berörda företagen uppnår mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat.

| (11) | När det gäller att fastställa behörigheten är de berörda företagen de företag som deltar i en koncentration, dvs. en sammanslagning av företag eller ett förvärv av kontroll enligt artikel 3.1 i koncentrationsförordningen (2). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller att fastställa behörigheten är de berörda företagen de företag som deltar i en koncentration, dvs. en sammanslagning av företag eller ett förvärv av kontroll enligt artikel 3.1 i koncentrationsförordningen (2

| (12) | I samband med förvärv av ensam kontroll är de berörda företagen både det förvärvande företaget och målföretaget (3). |
| --- | --- |

(12)

I samband med förvärv av ensam kontroll är de berörda företagen både det förvärvande företaget och målföretaget (3

| (13) | I samband med förvärv av gemensam kontroll över ett nybildat gemensamt företag där ett företag bidrar med ett befintligt dotterbolag eller en verksamhet som det tidigare kontrollerade ensamt är de berörda företagen vart och ett av de företag som förvärvar kontroll över det nybildade gemensamma företaget. I sådana fall anses den omsättning som det dotterbolag eller den verksamhet som tilldelats det gemensamma företaget står för utgöra en del av ursprungliga moderbolagets omsättning (4). |
| --- | --- |

(13)

I samband med förvärv av gemensam kontroll över ett nybildat gemensamt företag där ett företag bidrar med ett befintligt dotterbolag eller en verksamhet som det tidigare kontrollerade ensamt är de berörda företagen vart och ett av de företag som förvärvar kontroll över det nybildade gemensamma företaget. I sådana fall anses den omsättning som det dotterbolag eller den verksamhet som tilldelats det gemensamma företaget står för utgöra en del av ursprungliga moderbolagets omsättning (4

3.2.   Omsättning

Omsättning

| (14) | År 2020 hade Bouygues en sammanlagd omsättning i hela världen på 34,7 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. Bouygues uppnår därmed mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i Frankrike. |
| --- | --- |

(14)

År 2020 hade Bouygues en sammanlagd omsättning i hela världen på 34,7 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. Bouygues uppnår därmed mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i Frankrike.

| (15) | År 2020 uppnådde Bertelsmann en sammanlagd omsättning i hela världen på 17,3 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. Bertelsmann uppnår således inte mer än två tredjedelar av sin totala omsättning inom unionen i Frankrike. |
| --- | --- |

(15)

År 2020 uppnådde Bertelsmann en sammanlagd omsättning i hela världen på 17,3 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. Bertelsmann uppnår således inte mer än två tredjedelar av sin totala omsättning inom unionen i Frankrike.

| (16) | År 2020 uppnådde M6 en sammanlagd omsättning i hela världen på 1,274 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. M6 uppnår därmed mer än två tredjedelar av sin totala omsättning inom unionen i Frankrike. |
| --- | --- |

(16)

År 2020 uppnådde M6 en sammanlagd omsättning i hela världen på 1,274 miljarder euro, en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i unionen och en omsättning på [omsättningssiffra] miljoner euro i Frankrike. M6 uppnår därmed mer än två tredjedelar av sin totala omsättning inom unionen i Frankrike.

| (17) | Kommissionen konstaterar att oavsett om i) Bouygues och M6:s omsättning eller ii) Bouygues och Bertelsmanns omsättning beaktas överstigs de tröskelvärden som fastställs i artikel 1.2 a och b. Om endast Bouygues och M6:s omsättning beaktades skulle transaktionen dock sakna unionsdimension, eftersom Bouygues och M6 uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning inom unionen i Frankrike. Om Bouygues och Bertelsmanns omsättning beaktades skulle transaktionen ha en unionsdimension, eftersom Bertelsmann inte uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning inom unionen i Frankrike. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen konstaterar att oavsett om i) Bouygues och M6:s omsättning eller ii) Bouygues och Bertelsmanns omsättning beaktas överstigs de tröskelvärden som fastställs i artikel 1.2 a och b. Om endast Bouygues och M6:s omsättning beaktades skulle transaktionen dock sakna unionsdimension, eftersom Bouygues och M6 uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning inom unionen i Frankrike. Om Bouygues och Bertelsmanns omsättning beaktades skulle transaktionen ha en unionsdimension, eftersom Bertelsmann inte uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning inom unionen i Frankrike.

| (18) | Det är därför nödvändigt att fastställa vilka företag som berörs av transaktionen. |
| --- | --- |

(18)

Det är därför nödvändigt att fastställa vilka företag som berörs av transaktionen.

3.3.   Företag som berörs av transaktionen

Företag som berörs av transaktionen

| (19) | ADLC och Bouygues anser att den sammanslagna enheten kommer att stå under ensam kontroll av Bouygues (5). I så fall utgörs de berörda företagen av Bouygues och M6, och koncentrationen saknar unionsdimension. |
| --- | --- |

(19)

ADLC och Bouygues anser att den sammanslagna enheten kommer att stå under ensam kontroll av Bouygues (5

| (20) | Mediaset menar i stället att den sammanslagna enheten kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann (6). I så fall utgörs de berörda företagen av Bouygues och Bertelsmann (7), och koncentrationen har en unionsdimension. |
| --- | --- |

(20)

Mediaset menar i stället att den sammanslagna enheten kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann (6

7

| (21) | För att kunna fastställa vilka företag som ska anses vara berörda av transaktionen är det nödvändigt att först fastställa vilken typ av kontroll som kommer att utövas över den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(21)

För att kunna fastställa vilka företag som ska anses vara berörda av transaktionen är det nödvändigt att först fastställa vilken typ av kontroll som kommer att utövas över den sammanslagna enheten.

3.3.1.   Typ av kontroll över den sammanslagna enheten

Typ av kontroll över den sammanslagna enheten

3.3.1.1.   Inledning rörande den sammanslagna enhetens styrningsstruktur

Inledning rörande den sammanslagna enhetens styrningsstruktur

| (22) | Efter transaktionen kommer Bouygues att inneha cirka 30 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten, medan Bertelsmann via RTL kommer att inneha cirka 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(22)

Efter transaktionen kommer Bouygues att inneha cirka 30 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten, medan Bertelsmann via RTL kommer att inneha cirka 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten.

| (23) | När det gäller den sammanslagna enhetens bolagsstämma föreskrivs i artikel 2.5 i aktieägaravtalet att Bouygues och Bertelsmann före varje bolagsstämma ska enas om en gemensam ståndpunkt avseende varje punkt på dagordningen. Vid oenighet måste Bertelsmann i princip rösta i enlighet med Bouygues uppfattning. |
| --- | --- |

(23)

När det gäller den sammanslagna enhetens bolagsstämma föreskrivs i artikel 2.5 i aktieägaravtalet att Bouygues och Bertelsmann före varje bolagsstämma ska enas om en gemensam ståndpunkt avseende varje punkt på dagordningen. Vid oenighet måste Bertelsmann i princip rösta i enlighet med Bouygues uppfattning.

| (24) | Den sammanslagna enhetens styrelse (styrelsen) ska bestå av tolv ledamöter. Bouygues har rätt att utse fyra styrelseledamöter, däribland VD och styrelseordförande (vd) (8), samt att föreslå två oberoende styrelseledamöter. Bertelsmann har rätt att utse två styrelseledamöter, däribland vice styrelseordförande, och att föreslå [antal oberoende styrelseledamöter som föreslås av Bertelsmann] oberoende styrelseledamöter. I enlighet med artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet antas styrelsebeslut med en majoritet av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal har vd utslagsröst. I artikel 2.1.2 i aktieägaravtalet föreskrivs att Bouygues och Bertelsmann ska enas om en gemensam ståndpunkt avseende varje punkt på styrelsens dagordning. Vid oenighet måste Bertelsmann i princip rösta i enlighet med Bouygues uppfattning. |
| --- | --- |

(24)

Den sammanslagna enhetens styrelse (styrelsen

vd

8

3.3.1.2.   Mediasets argument

Mediasets argument

| (25) | Mediaset anser, av de skäl som följer nedan, att den sammanslagna enheten kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann. |
| --- | --- |

(25)

Mediaset anser, av de skäl som följer nedan, att den sammanslagna enheten kommer att kontrolleras gemensamt av Bouygues och Bertelsmann.

| (26) | För det första hävdar Mediaset att transaktionens struktur leder till slutsatsen att Bouygues och Bertelsmann kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. I synnerhet menar Mediaset att Bouygues inte kan utöva ensam kontroll över den sammanslagna enheten eftersom man endast kontrollerar 30 procent av den sammanslagna enhetens aktiekapital. Mediaset påpekar att Bertelsmann (genom RTL) efter transaktionens genomförande kommer att inneha 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten. Bertelsmann kommer alltså att vara den näst största aktieägaren i den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(26)

För det första hävdar Mediaset att transaktionens struktur leder till slutsatsen att Bouygues och Bertelsmann kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. I synnerhet menar Mediaset att Bouygues inte kan utöva ensam kontroll över den sammanslagna enheten eftersom man endast kontrollerar 30 procent av den sammanslagna enhetens aktiekapital. Mediaset påpekar att Bertelsmann (genom RTL) efter transaktionens genomförande kommer att inneha 16 procent av kapitalet i den sammanslagna enheten. Bertelsmann kommer alltså att vara den näst största aktieägaren i den sammanslagna enheten.

| (27) | För det andra hävdar Mediaset att Bertelsmann kommer att vara en viktig och strategisk aktieägare i den sammanslagna enheten. Mediaset anser att det framgår, i synnerhet av en intervju med Thomas Rabe, ordförande och VD för Bertelsmann och Olivier Roussat, VD för Bouygues, att Bouygues och Bertelsmann ser sig som långsiktiga partner och har en gemensam syn på marknaderna (9). Detta återspeglades i en presentation för investerarna där TF1 och M6 sa att RTL kommer att förbli en strategisk aktieägare på lång sikt (10). Enligt Mediaset styrks detta ytterligare av det faktum att samordnade åtgärder i den mening som avses i artikel L.233-10 i den franska handelslagen vidtagits (11). Förekomsten av sådana samordnade åtgärder är dessutom en indikation som ADLC använder för att bedöma vilken typ av kontroll ett eller flera företag utövar över ett annat företag (12). |
| --- | --- |

(27)

För det andra hävdar Mediaset att Bertelsmann kommer att vara en viktig och strategisk aktieägare i den sammanslagna enheten. Mediaset anser att det framgår, i synnerhet av en intervju med Thomas Rabe, ordförande och VD för Bertelsmann och Olivier Roussat, VD för Bouygues, att Bouygues och Bertelsmann ser sig som långsiktiga partner och har en gemensam syn på marknaderna (9

10

11

12

| (28) | För det tredje anser Mediaset att Bertelsmann kommer att ha en betydande representation i den sammanslagna enhetens styrande organ (13). Mediaset konstaterar att den sammanslagna enhetens första VD skulle bli Nicolas de Tavernost, nuvarande VD för M6. Mediaset konstaterar också att det antal styrelseledamöter som tilldelats Bouygues respektive Bertelsmann enskilt (enligt Mediaset fyra respektive två ledamöter) innebär att varken Bouygues eller Bertelsmann kan agera självständigt, eftersom styrelsen kommer att bestå av tolv ledamöter (14). |
| --- | --- |

(28)

För det tredje anser Mediaset att Bertelsmann kommer att ha en betydande representation i den sammanslagna enhetens styrande organ (13

14

| (29) | Slutligen hävdar Mediaset att Bouygues och Bertelsmann har enats om en gemensam strategi, vilket framgår av pressmeddelandet och investerarpresentationerna (15). |
| --- | --- |

(29)

Slutligen hävdar Mediaset att Bouygues och Bertelsmann har enats om en gemensam strategi, vilket framgår av pressmeddelandet och investerarpresentationerna (15

3.3.1.3.   ADLC:s och Bouygues argument

ADLC:s och Bouygues argument

| (30) | ADLC och Bouygues anser att transaktionen är strukturerad på ett sätt som syftar till att ge Bouygues ensam kontroll över den sammanslagna enheten (16). |
| --- | --- |

(30)

ADLC och Bouygues anser att transaktionen är strukturerad på ett sätt som syftar till att ge Bouygues ensam kontroll över den sammanslagna enheten (16

| (31) | Avseende bolagsstämman underströk Bouygues att Bouygues och Bertelsmann enligt artikel 2.5 i aktieägaravtalet ska enas om en gemensam ståndpunkt om varje punkt på dagordningen. Vid oenighet mellan Bouygues och Bertelsmann gäller Bouygues ståndpunkt, och Bertelsmann har skyldighet att rösta för de beslut som Bouygues förespråkar (17). En analys av det tidigare deltagandet vid TF1:s och M6:s bolagsstämmor ger vid handen att Bouygues och Bertelsmanns rösträttigheter tillsammans i praktiken skulle ge de båda företagen majoritet vid bolagsstämmorna. |
| --- | --- |

(31)

Avseende bolagsstämman underströk Bouygues att Bouygues och Bertelsmann enligt artikel 2.5 i aktieägaravtalet ska enas om en gemensam ståndpunkt om varje punkt på dagordningen. Vid oenighet mellan Bouygues och Bertelsmann gäller Bouygues ståndpunkt, och Bertelsmann har skyldighet att rösta för de beslut som Bouygues förespråkar (17

| (32) | När det gäller styrelsen noterar Bouygues att det i artikel 2.1.1 i aktieägaravtalet föreskrivs att styrelsen för den sammanslagna enheten ska bestå av tolv ledamöter, varav hälften ska utses av Bouygues, inklusive dess ordförande som har utslagsröst (18). |
| --- | --- |

(32)

När det gäller styrelsen noterar Bouygues att det i artikel 2.1.1 i aktieägaravtalet föreskrivs att styrelsen för den sammanslagna enheten ska bestå av tolv ledamöter, varav hälften ska utses av Bouygues, inklusive dess ordförande som har utslagsröst (18

| (33) | Bouygues uppger att aktieägaravtalet föreskriver samordning mellan Bouygues och Bertelsmann inför varje styrelsemöte, på liknande sätt som inför bolagsstämmor (19). Vid oenighet mellan Bouygues och Bertelsmann gäller Bouygues ståndpunkt och Bertelsmann måste anpassa sitt sätt rösta efter Bouygues (20). Endast under exceptionella omständigheter får Bertelsmann avvika från Bouygues ståndpunkt. I artikel 2.1.2 i aktieägaravtalet anges det specifikt att Bertelsmann får avvika från Bouygues ståndpunkt om Bertelsmann eller någon av Bertelsmanns företrädare i styrelsen anser att beslutet vore olagligt eller oförenligt med den sammanslagna enhetens intressen (21). Vidare uppger Bouygues att artikel 2.1.4 innehåller en förteckning över frågor avseende vilka Bertelsmann inte behöver rösta i enlighet med Bouygues ståndpunkt, men att detta endast bör röra exceptionella beslut som sannolikt påverkar den sammanslagna enhetens värde och att syftet är att skydda en minoritetsägares intressen (22). |
| --- | --- |

(33)

Bouygues uppger att aktieägaravtalet föreskriver samordning mellan Bouygues och Bertelsmann inför varje styrelsemöte, på liknande sätt som inför bolagsstämmor (19

20

21

22

| (34) | Slutligen uppger Bouygues att företaget ensamt kommer att kontrollera den sammanslagna enhetens alla strategiska beslut, inklusive affärsplan och budget, investeringar och utnämningen av chefer. I detta hänseende påpekar Bouygues att de uppgifter som ligger till grund för Mediasets slutsats att Bouygues och Bertelsmann haft en gemensam strategi kommer från pressmeddelanden där inte hela innehållet i avtalen och aktieägaravtalet återges (23). |
| --- | --- |

(34)

Slutligen uppger Bouygues att företaget ensamt kommer att kontrollera den sammanslagna enhetens alla strategiska beslut, inklusive affärsplan och budget, investeringar och utnämningen av chefer. I detta hänseende påpekar Bouygues att de uppgifter som ligger till grund för Mediasets slutsats att Bouygues och Bertelsmann haft en gemensam strategi kommer från pressmeddelanden där inte hela innehållet i avtalen och aktieägaravtalet återges (23

3.3.1.4.   Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

(A)   Tillämpliga bestämmelser

| (35) | I det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet fastställs att gemensam kontroll föreligger om två eller flera företag eller personer har möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över ett annat företag. Med avgörande inflytande avser kommissionen vanligen makten att blockera beslut som fastställer ett företags affärsstrategi. Det krävs alltså att företag som förvärvar gemensam kontroll över ett annat företag kommer överens om det gemensamma företagets affärsstrategi och att de samarbetar (24). |
| --- | --- |

(35)

I det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet fastställs att gemensam kontroll föreligger om två eller flera företag eller personer har möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över ett annat företag. Med avgörande inflytande avser kommissionen vanligen makten att blockera beslut som fastställer ett företags affärsstrategi. Det krävs alltså att företag som förvärvar gemensam kontroll över ett annat företag kommer överens om det gemensamma företagets affärsstrategi och att de samarbetar (24

| (36) | Kommissionen använder flera kriterier för att fastställa huruvida gemensam kontroll föreligger. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen använder flera kriterier för att fastställa huruvida gemensam kontroll föreligger.

| (37) | Även om det finns fall av gemensam kontroll där två företag har lika rösträttigheter eller lika rättigheter att utse ledamöter till beslutsorganen anser kommissionen inte att detta är ett nödvändigt villkor. Gemensam kontroll kan alltså föreligga även om de två moderbolagen inte har lika rösträttigheter eller lika många företrädare i beslutsorganen. Så är fallet särskilt om minoritetsaktieägarna har ytterligare rättigheter som gör det möjligt för dem att motsätta sig beslut som är viktiga för det gemensamma företagets affärsstrategi (25). Vetorätt som ger gemensam kontroll avser vanligen beslut i frågor som budget, affärsplan, stora investeringar eller utnämning av högsta företagsledningen. |
| --- | --- |

(37)

Även om det finns fall av gemensam kontroll där två företag har lika rösträttigheter eller lika rättigheter att utse ledamöter till beslutsorganen anser kommissionen inte att detta är ett nödvändigt villkor. Gemensam kontroll kan alltså föreligga även om de två moderbolagen inte har lika rösträttigheter eller lika många företrädare i beslutsorganen. Så är fallet särskilt om minoritetsaktieägarna har ytterligare rättigheter som gör det möjligt för dem att motsätta sig beslut som är viktiga för det gemensamma företagets affärsstrategi (25

| (38) | Vidare anser kommissionen att gemensamt utövande av rösträttigheter kan ge upphov till gemensam kontroll. Även om det inte förekommer någon specifik vetorätt kan två eller flera företag som förvärvar minoritetsinnehav i ett annat företag alltså få gemensam kontroll över detta (26). Så kan vara fallet om minoritetsaktieägarna tillsammans har möjlighet att kontrollera målföretaget. Sådan samordning kan följa av ett rättsligt bindande avtal eller grundas på faktiska förhållanden, i synnerhet när minoritetsaktieägarna har ett starkt gemensamt intresse (27). |
| --- | --- |

(38)

Vidare anser kommissionen att gemensamt utövande av rösträttigheter kan ge upphov till gemensam kontroll. Även om det inte förekommer någon specifik vetorätt kan två eller flera företag som förvärvar minoritetsinnehav i ett annat företag alltså få gemensam kontroll över detta (26

27

| (39) | Slutligen beaktar kommissionen även andra faktorer, såsom förekomsten av en utslagsröst (28). För att gemensam kontroll ska föreligga bör inget av moderbolagen ha utslagsröst, eftersom det skulle leda till ensam kontroll för det företaget (29). Det kan dock vara fråga om gemensam kontroll om utslagsrösten i praktiken har begränsad betydelse och effekt (30). |
| --- | --- |

(39)

Slutligen beaktar kommissionen även andra faktorer, såsom förekomsten av en utslagsröst (28

29

30

(B)   Bertelsmanns vetorätt i den sammanslagna enheten

| (40) | Som förklaras i punkterna (22)–(24) och om inget annat anges måste Bertelsmann rösta i enlighet med Bouygues uppfattning, både vid styrelsemötet och vid bolagsstämman. |
| --- | --- |

(40)

Som förklaras i punkterna (22)–(24) och om inget annat anges måste Bertelsmann rösta i enlighet med Bouygues uppfattning, både vid styrelsemötet och vid bolagsstämman.

| (41) | I artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet föreskrivs en mekanism som ger Bertelsmann rätt att i undantagsfall rösta mot förslag rörande vissa bestämda frågor (31). Kommissionen anser att denna mekanism liknar en vetorätt för Bertelsmann i dessa frågor. [Detaljerade uppgifter om aktieägaravtalet] (32). Bertelsmann kommer således att ha vetorätt i de frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet. |
| --- | --- |

(41)

I artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet föreskrivs en mekanism som ger Bertelsmann rätt att i undantagsfall rösta mot förslag rörande vissa bestämda frågor (31

32

| (42) | För det första innehåller artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet en förteckning över frågor där Bertelsmann undantagsvis kommer att ha vetorätt. Detta gäller i synnerhet ändringar i bolagsordningen, byte av revisorer, ändringar i utdelningspolicyn, ändringar i reglerna för företagets styrning, ökningar av aktiekapitalet, betydande ökningar av skulden samt förslag som innebär att den sammanslagna enheten inleder ny verksamhet som inte faller inom ramen för dess syften. När det gäller denna vetorätt konstaterar kommissionen att de aktuella frågorna inte rör den sammanslagna enhetens strategiska beslut i den mening som avses i punkt 66 i det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet. Bertelsmanns vetorätt gäller frågor som rör den sammanslagna enhetens existens och kan därför inte i sig medföra att Bertelmann får gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. Den aktuella vetorätten motsvarar snarare den som normalt beviljas minoritetsaktieägare för att skydda deras ekonomiska intressen såsom investerare i det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(42)

För det första innehåller artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet en förteckning över frågor där Bertelsmann undantagsvis kommer att ha vetorätt. Detta gäller i synnerhet ändringar i bolagsordningen, byte av revisorer, ändringar i utdelningspolicyn, ändringar i reglerna för företagets styrning, ökningar av aktiekapitalet, betydande ökningar av skulden samt förslag som innebär att den sammanslagna enheten inleder ny verksamhet som inte faller inom ramen för dess syften. När det gäller denna vetorätt konstaterar kommissionen att de aktuella frågorna inte rör den sammanslagna enhetens strategiska beslut i den mening som avses i punkt 66 i det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet. Bertelsmanns vetorätt gäller frågor som rör den sammanslagna enhetens existens och kan därför inte i sig medföra att Bertelmann får gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. Den aktuella vetorätten motsvarar snarare den som normalt beviljas minoritetsaktieägare för att skydda deras ekonomiska intressen såsom investerare i det gemensamma företaget.

| (43) | Genom artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet beviljas Bertelsmann också vetorätt avseende vissa typer av investeringar. Bertelsmann har i synnerhet rätt att inte följa Bouygues förslag om i) investeringar, försäljningar eller förvärv av aktier, företag och tillgångar till belopp som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion, ii) förvärv av rättigheter till audiovisuellt innehåll som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion och år, iii) arrangemang för kommersiell distribution som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion och år, iv) bildande av gemensamt företag, ingående av partnerskap eller annan utfästelse av garanti till ett belopp som överstiger [tröskelvärdet] samt inledande av tvist rörande ett belopp som överstiger [tröskelvärdet] euro. I detta hänseende konstaterar kommissionen att aktieägaravtalets tröskelvärden under de senaste tio åren aldrig har överskridits av M6 och endast i ett fåtal undantagsfall av TF1 (33). Bertelsmanns vetorätt innebär därför inte att Bertelsmann får vetorätt över den sammanslagna enhetens normala verksamhet. Givet de fastställda beloppen motsvarar vetorätten den som normalt beviljas minoritetsaktieägare för att skydda dem. |
| --- | --- |

(43)

Genom artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet beviljas Bertelsmann också vetorätt avseende vissa typer av investeringar. Bertelsmann har i synnerhet rätt att inte följa Bouygues förslag om i) investeringar, försäljningar eller förvärv av aktier, företag och tillgångar till belopp som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion, ii) förvärv av rättigheter till audiovisuellt innehåll som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion och år, iii) arrangemang för kommersiell distribution som överstiger [tröskelvärdet] euro per transaktion och år, iv) bildande av gemensamt företag, ingående av partnerskap eller annan utfästelse av garanti till ett belopp som överstiger [tröskelvärdet] samt inledande av tvist rörande ett belopp som överstiger [tröskelvärdet] euro. I detta hänseende konstaterar kommissionen att aktieägaravtalets tröskelvärden under de senaste tio åren aldrig har överskridits av M6 och endast i ett fåtal undantagsfall av TF1 (33

| (44) | Kommissionen anser alltså mot bakgrund av ovanstående att den vetorätt som fastställs i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet inte medför att Bertelsmann kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen anser alltså mot bakgrund av ovanstående att den vetorätt som fastställs i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet inte medför att Bertelsmann kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten.

| (45) | Den sammanslagna enhetens första VD ska utses av Bouygues och Bertelsmann (34). Vd:n kommer att väljas bland de fyra styrelseledamöter som utsetts av Bouygues. Under inlåsningsperioden (35) får Bouygues, efter samråd med Bertelsmann men utan att den senare har någon vetorätt i det slutliga beslutet, entlediga den sammanslagna enhetens VD. När det gäller utnämningen av framtida VD:ar ska Bouygues föreslå en förteckning över [...] kandidater [...]. Bertelsmann har rätt att lägga in veto mot en av kandidaterna i förteckningen (36). Bouygues kommer således att ha sista ordet om valet [av VD], såvida inte Bertelsmann anser att det finns allvarliga etiska betänkligheter kring kandidaten (37). [...] (38). Av detta följer att Bouygues, både under och efter inlåsningsperioden, kommer att ha sista ordet vid utnämnande och entledigande av VD för den sammanslagna enheten. Bertelsmann kommer att ha vetorätt endast avseende [...] samt avseende utnämning av en kandidat som enligt Bertelsmann medför allvarliga etiska betänkligheter. Bertelsmann kommer dessutom inte att ha någon vetorätt i beslut om entledigande av VD. Bertelsmanns vetorätt i samband med utnämningen av VD för den sammanslagna enheten liknar således en rätt till samråd, förenlig med de rättigheter som vanligtvis beviljas minoritetsaktieägare i syfte att i normal utsträckning skydda deras intressen. Kommissionen konstaterar också att Bouygues utan dröjsmål kommer att kunna avsätta den första VD:n för den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(45)

Den sammanslagna enhetens första VD ska utses av Bouygues och Bertelsmann (34

35

36

37

38

| (46) | Kommissionen anser därför att Bertelsmann inte kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten genom sitt deltagande i utnämning och avsättning av VD för den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen anser därför att Bertelsmann inte kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten genom sitt deltagande i utnämning och avsättning av VD för den sammanslagna enheten.

| (47) | När det gäller affärsplanen och budgeten konstaterar kommissionen att genom artikel 2.2.1 i aktieägaravtalet inrättas en revisionskommitté med ansvar för utarbetandet av budgeten och affärsplanen, som kommer att bestå av en ledamot som utses av Bouygues och en som utses av Bertelsmann (39). [Bouygues och Bertelsmann kommer att enas om den första affärsplanen] (40). Vidare måste framtida affärsplaner, som Bertelsmann endast kan invända mot om företaget anser att de är oförenliga med den sammanslagna enhetens intressen (41) ligga i linje de mål avseende intäkter, synergier och investeringar som Bouygues och Bertelsmann har enats om [...] (42). Således [kommer Bouygues när det gäller framtida affärsplaner att kunna genomdriva det beslut företaget önskar i styrelsen på grund av sin utslagsröst] (43). Dessa framtida affärsplaner och budgetar utgör strategiska beslut för den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller affärsplanen och budgeten konstaterar kommissionen att genom artikel 2.2.1 i aktieägaravtalet inrättas en revisionskommitté med ansvar för utarbetandet av budgeten och affärsplanen, som kommer att bestå av en ledamot som utses av Bouygues och en som utses av Bertelsmann (39

40

41

42

43

| (48) | Kommissionen anser alltså inte att Bertelsmann på grund av mekanismen för diskussion och antagande av den sammanslagna enhetens framtida affärsplaner och budgetar kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen anser alltså inte att Bertelsmann på grund av mekanismen för diskussion och antagande av den sammanslagna enhetens framtida affärsplaner och budgetar kommer att utöva gemensam kontroll över den sammanslagna enheten.

| (49) | Kommissionen konstaterar således att Bertelsmann inte har vetorätt i fråga om den sammanslagna enhetens strategiska beslut. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen konstaterar således att Bertelsmann inte har vetorätt i fråga om den sammanslagna enhetens strategiska beslut.

(C)   Gemensamt utövande av rösträttigheter

| (50) | När det gäller bolagsstämmorna kommer Bertelsmann, med undantag för de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (som behandlas i punkterna (42)–(44)), inte att kunna gå emot Bouygues. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller bolagsstämmorna kommer Bertelsmann, med undantag för de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (som behandlas i punkterna (42)–(44)), inte att kunna gå emot Bouygues.

| (51) | När det gäller styrelsen har dock Bertelsmann, utöver de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet och utnämningen av VD för den sammanslagna enheten (som behandlas i punkterna (42)–(46)), rätt att invända mot varje beslut som Bertelsmann anser vara olagligt eller oförenligt med den sammanslagna enhetens intressen (artikel 2.1.2 i aktieägaravtalet). |
| --- | --- |

(51)

När det gäller styrelsen har dock Bertelsmann, utöver de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet och utnämningen av VD för den sammanslagna enheten (som behandlas i punkterna (42)–(46)), rätt att invända mot varje beslut som Bertelsmann anser vara olagligt eller oförenligt med den sammanslagna enhetens intressen (artikel 2.1.2 i aktieägaravtalet).

| (52) | Undantaget avseende företagets intressen enligt artikel 2.1.2 i aktieavtalet omfattas inte av några särskilda villkor. Som Bouygues har förklarat är undantaget avseende företagets intressen dock i) vanligt förekommande och inte specifikt för den audiovisuella sektorn och ii) avsett att tillämpas endast i extrema situationer, iii) avsett att tillämpas endast i extrema situationer, iii) eftersom dess syfte är att undvika civil- eller straffrättsligt ansvar för de styrelseledamöter som utnämnts av Bertelsmann (44). Kommissionen anser därför att undantaget avseende företagets intressen har ett begränsat materiellt tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(52)

Undantaget avseende företagets intressen enligt artikel 2.1.2 i aktieavtalet omfattas inte av några särskilda villkor. Som Bouygues har förklarat är undantaget avseende företagets intressen dock i) vanligt förekommande och inte specifikt för den audiovisuella sektorn och ii) avsett att tillämpas endast i extrema situationer, iii) avsett att tillämpas endast i extrema situationer, iii) eftersom dess syfte är att undvika civil- eller straffrättsligt ansvar för de styrelseledamöter som utnämnts av Bertelsmann (44

| (53) | Av detta följer att Bertelsmann inte rättsligen kommer att kunna utöva ett avgörande inflytande över den sammanslagna enheten enligt de villkor som fastställs i aktieägaravtalet. Kommissionen måste dock bedöma om gemensamt utövande av rösträttigheter ändå skulle kunna förekomma i praktiken. |
| --- | --- |

(53)

Av detta följer att Bertelsmann inte rättsligen kommer att kunna utöva ett avgörande inflytande över den sammanslagna enheten enligt de villkor som fastställs i aktieägaravtalet. Kommissionen måste dock bedöma om gemensamt utövande av rösträttigheter ändå skulle kunna förekomma i praktiken.

| (54) | Kommissionen noterar att Bertelsmann har ett kunnande inom den audiovisuella sektorn som går utöver den sammanslagna enhetens verksamhet. Dessutom finns det, även om Bertelsmann inte kan tvinga igenom sin ståndpunkt, ett krav på att Bouygues och Bertelsmann inför varje styrelsemöte eller bolagsstämma i den sammanslagna enheten ska försöka enas om ett gemensamt sätt att rösta. Mot bakgrund av detta kan Bouygues och Bertelsmann agera som en enda enhet i den sammanslagna enhetens beslutsfattande organ. Därutöver kommer den sammanslagna enhetens första VD att fortsätta att utöva ett antal funktioner inom Bertelsmann (45). |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen noterar att Bertelsmann har ett kunnande inom den audiovisuella sektorn som går utöver den sammanslagna enhetens verksamhet. Dessutom finns det, även om Bertelsmann inte kan tvinga igenom sin ståndpunkt, ett krav på att Bouygues och Bertelsmann inför varje styrelsemöte eller bolagsstämma i den sammanslagna enheten ska försöka enas om ett gemensamt sätt att rösta. Mot bakgrund av detta kan Bouygues och Bertelsmann agera som en enda enhet i den sammanslagna enhetens beslutsfattande organ. Därutöver kommer den sammanslagna enhetens första VD att fortsätta att utöva ett antal funktioner inom Bertelsmann (45

| (55) | Kommissionen konstaterar dock att Bouygues har ett eget kunnande inom den audiovisuella sektorn och inte kommer att vara beroende av Bertelsmann i det hänseendet. Vidare kommer Bertelsmann inte att ha några betydande affärsförbindelser med den sammanslagna enheten (46). Slutligen har Bouygues rätt att avsätta den sammanslagna enhetens VD utan att Bertelsmann kan förhindra detta. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen konstaterar dock att Bouygues har ett eget kunnande inom den audiovisuella sektorn och inte kommer att vara beroende av Bertelsmann i det hänseendet. Vidare kommer Bertelsmann inte att ha några betydande affärsförbindelser med den sammanslagna enheten (46

| (56) | Av detta följer att det inte finns några belägg för att Bouygues och Bertelsmann skulle ha ett starkt gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(56)

Av detta följer att det inte finns några belägg för att Bouygues och Bertelsmann skulle ha ett starkt gemensamt intresse.

| (57) | I avsaknad av ett sådant gemensamt intresse anser kommissionen att den eventuella uppkomsten av skiftande allianser mellan minoritetsägare normalt sett utesluter ett antagande om att gemensam kontroll i praktiken skulle föreligga. I det aktuella fallet konstaterar kommissionen att det är möjligt för Bouygues och andra minoritetsaktieägare att rösta på ett sätt som strider mot Bertelsmanns ståndpunkt, både i styrelsen och vid bolagsstämman. |
| --- | --- |

(57)

I avsaknad av ett sådant gemensamt intresse anser kommissionen att den eventuella uppkomsten av skiftande allianser mellan minoritetsägare normalt sett utesluter ett antagande om att gemensam kontroll i praktiken skulle föreligga. I det aktuella fallet konstaterar kommissionen att det är möjligt för Bouygues och andra minoritetsaktieägare att rösta på ett sätt som strider mot Bertelsmanns ståndpunkt, både i styrelsen och vid bolagsstämman.

| (58) | Kommissionen noterar vidare att Bertelsmann vid oenighet mellan Bouygues och Bertelsmann endast måste behålla sitt aktieinnehav under inlåsningsperioden på [inlåsningsperiodens varaktighet]. I slutet av denna period får Bertelsmann sälja sina aktier genom att ge Bouygues förköpsrätt till [antal andelar] av aktierna. Återstoden av aktierna får säljas fritt, [så länge valet av köpare inte ger upphov till konkurrensproblem]. Kommissionen anser därför att den sammanslagna enhetens existens inte skulle påverkas i händelse av oenighet. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen noterar vidare att Bertelsmann vid oenighet mellan Bouygues och Bertelsmann endast måste behålla sitt aktieinnehav under inlåsningsperioden på [inlåsningsperiodens varaktighet]. I slutet av denna period får Bertelsmann sälja sina aktier genom att ge Bouygues förköpsrätt till [antal andelar] av aktierna. Återstoden av aktierna får säljas fritt, [så länge valet av köpare inte ger upphov till konkurrensproblem]. Kommissionen anser därför att den sammanslagna enhetens existens inte skulle påverkas i händelse av oenighet.

| (59) | Kommissionen drar därför slutsatsen att avtalen och aktieägaravtalet inte leder till ett gemensamt utövande av rösträttigheter i praktiken i den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen drar därför slutsatsen att avtalen och aktieägaravtalet inte leder till ett gemensamt utövande av rösträttigheter i praktiken i den sammanslagna enheten.

(D)   Förekomsten av en utslagsröst

| (60) | I vilket fall som helst anges det i punkt 82 i det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet att förekomsten av gemensam kontroll innebär att inget av moderbolagen har utslagsröst, eftersom det skulle leda till ensam kontroll för det företaget. |
| --- | --- |

(60)

I vilket fall som helst anges det i punkt 82 i det konsoliderade tillkännagivandet om behörighet att förekomsten av gemensam kontroll innebär att inget av moderbolagen har utslagsröst, eftersom det skulle leda till ensam kontroll för det företaget.

| (61) | I det aktuella fallet kommer Bouygues att kontrollera hälften av styrelsen, inbegripet VD:n (47), som kommer att ha utslagsröst. Det förefaller därför inte som att Bertelsmanns röst krävs för att en ståndpunkt som Bouygues företräder ska antas av styrelsen, såvida inte ärendet rör någon av de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (och som inte medför gemensam kontroll). Vid bolagsstämman gäller på liknande sätt att Bertelsmann kan motsätta sig Bouygues ståndpunkt endast när det gäller de förbehållna frågor som anges i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (och som inte medför gemensam kontroll). |
| --- | --- |

(61)

I det aktuella fallet kommer Bouygues att kontrollera hälften av styrelsen, inbegripet VD:n (47

| (62) | Härav följer, eftersom Bouygues har utslagsröst, att Bertelsmann inte har gemensam kontroll över den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(62)

Härav följer, eftersom Bouygues har utslagsröst, att Bertelsmann inte har gemensam kontroll över den sammanslagna enheten.

(E)   Ensam kontroll över den sammanslagna enheten

| (63) | Som anges ovan noterar kommissionen att Bouygues kommer att ha befogenhet att utse hälften av styrelsen för den sammanslagna enheten. Till följd av bestämmelserna i den franska handelslagen (48) kommer den sammanslagna enhetens VD att ha utslagsröst i händelse av dödläge. I detta avseende kommer Bouygues att kunna genomdriva sina beslut i den sammanslagna enhetens styrelse. Kommissionen konstaterar att dessa rättigheter ger Bouygues ensam kontroll över den sammanslagna enheten. |
| --- | --- |

(63)

Som anges ovan noterar kommissionen att Bouygues kommer att ha befogenhet att utse hälften av styrelsen för den sammanslagna enheten. Till följd av bestämmelserna i den franska handelslagen (48

| (64) | Enligt bestämmelserna i artikel 2.5 i aktieägaravtalet och med undantag för förbehållna frågor i den mening som avses i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (som inte medför gemensam kontroll) måste Bertelsmann dessutom rösta i enlighet med Bouygues uppfattning vid bolagsstämman. I detta avseende kommer Bouygues i praktiken att kontrollera omkring 46 % av rösträttigheterna vid den sammanslagna enhetens bolagsstämma. Enligt den konsoliderade statistik över det tidigare deltagandet som lagts fram av Bouygues utgör detta över hälften av rösträttigheterna hos de företrädare som faktiskt deltagit vid bolagsstämmorna (49). Kommissionen konstaterar därmed att Bouygues även i praktiken utövar ensam kontroll över den sammanslagna enheten. I följande tabell redovisas konsoliderad statistik över tidigare deltagande vid TF1:s och M6:s bolagsstämmor sedan 2019.

  Tabell 1


  Konsoliderad statistik över tidigare deltagande vid TF1:s och M6:s bolagsstämmor









  Budgetår | Konsoliderat deltagande | Uppskattning av Bouygues andel av aktierna | Bouygues aktieinnehav i förhållande till det sammantagna konsoliderade deltagandet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [...]% | 46  % | [> 50] % |
| 2020 | [...]% | 46  % | [> 50] % |
| 2019 | [...]% | 46  % | [> 50] % |
| Källa: | Bouygues svar på första begäran om upplysningar, fråga 3. |

(64)

Enligt bestämmelserna i artikel 2.5 i aktieägaravtalet och med undantag för förbehållna frågor i den mening som avses i artikel 2.1.4 i aktieägaravtalet (som inte medför gemensam kontroll) måste Bertelsmann dessutom rösta i enlighet med Bouygues uppfattning vid bolagsstämman. I detta avseende kommer Bouygues i praktiken att kontrollera omkring 46 % av rösträttigheterna vid den sammanslagna enhetens bolagsstämma. Enligt den konsoliderade statistik över det tidigare deltagandet som lagts fram av Bouygues utgör detta över hälften av rösträttigheterna hos de företrädare som faktiskt deltagit vid bolagsstämmorna (49

Tabell 1

Tabell 1

Konsoliderad statistik över tidigare deltagande vid TF1:s och M6:s bolagsstämmor

Konsoliderad statistik över tidigare deltagande vid TF1:s och M6:s bolagsstämmor

Budgetår

Konsoliderat deltagande

Uppskattning av Bouygues andel av aktierna

Bouygues aktieinnehav i förhållande till det sammantagna konsoliderade deltagandet

2021

[...]%

46  %

[> 50] %

2020

[...]%

46  %

[> 50] %

2019

[...]%

46  %

[> 50] %

Källa:

Källa:

Bouygues svar på första begäran om upplysningar, fråga 3.

| (65) | Kommissionen anser därför att Bouygues kommer att ha ensam kontroll över den sammanslagna enheten, både rättsligt och i praktiken. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen anser därför att Bouygues kommer att ha ensam kontroll över den sammanslagna enheten, både rättsligt och i praktiken.

(F)   Slutsats om den typ av kontroll som utövas över den sammanslagna enheten

| (66) | Av de skäl som anges ovan anser kommissionen att den sammanslagna enheten uteslutande kommer att kontrolleras av Bouygues. |
| --- | --- |

(66)

Av de skäl som anges ovan anser kommissionen att den sammanslagna enheten uteslutande kommer att kontrolleras av Bouygues.

3.3.2.   Slutsats om de företag som berörs av transaktionen

Slutsats om de företag som berörs av transaktionen

| (67) | Kommissionen anser, på grund av den exklusiva typ av kontroll som Bouygues har över den sammanslagna enheten, att de företag som berörs av transaktionen är Bouygues (inklusive TF1) som förvärvande företag och M6 som målföretag. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen anser, på grund av den exklusiva typ av kontroll som Bouygues har över den sammanslagna enheten, att de företag som berörs av transaktionen är Bouygues (inklusive TF1) som förvärvande företag och M6 som målföretag.

3.4.   Slutsats om transaktionens EU-dimension

Slutsats om transaktionens EU-dimension

| (68) | Eftersom både Bouygues och M6 uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning i Frankrike anser kommissionen inte att transaktionen utgör en koncentration med unionsdimension. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom både Bouygues och M6 uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning i Frankrike anser kommissionen inte att transaktionen utgör en koncentration med unionsdimension.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (69) | Kommissionen har inte behörighet att bedöma transaktionen. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen har inte behörighet att bedöma transaktionen.

| (70) | Detta beslut ska meddelas Mediaset och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, med undantag för konfidentiella uppgifter och affärshemligheter. |
| --- | --- |

(70)

Detta beslut ska meddelas Mediaset och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen). Genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) infördes vissa ändringar med verkan från och med 1 december 2009. Bland annat ersattes ”gemenskapen” av ”unionen” och ”gemensamma marknaden” av ”inre marknaden”. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

1

koncentrationsförordningen

EUF-fördraget

(2)  Konsoliderat tillkännagivande om kommissionens behörighet enligt koncentrationsförordningen EUT C 95, 16.4.2008, s. 1, punkt 129 (konsoliderat tillkännagivande om behörighet).

2

konsoliderat tillkännagivande om behörighet

(3)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 134.

3

(4)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 139.

4

(5)  Se ADLC:s analys av koncentrationsförordningens tillämplighet på transaktionen, 3 december 2021, s. 7, samt Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 7.

5

(6)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 2–5.

6

(7)  Inbegripet M6.

7

(8)  Den sammanslagna enhetens första VD blir Nicolas de Tavernost, nuvarande VD för M6.

8

(9)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

9

(10)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

10

(11)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

11

(12)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

12

(13)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

13

(14)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3–4.

14

(15)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 4.

15

(16)  Se ADLC:s analys av koncentrationsförordningens tillämplighet på transaktionen, 3 december 2021, s. 7, samt Bouygues svar på kommissionens begäran om synpunkter (Bouygues synpunkter), bilaga 1, s. 4.

16

Bouygues synpunkter

(17)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 3.

17

(18)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 6.

18

(19)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 7.

19

(20)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 7.

20

(21)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 4.

21

(22)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 7–8.

22

(23)  Bouygues synpunkter, bilaga 1, s. 9.

23

(24)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 62.

24

(25)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 65.

25

(26)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 74.

26

(27)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkterna 74–76.

27

(28)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 82.

28

(29)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 82.

29

(30)  Konsoliderat tillkännagivande om behörighet, punkt 82.

30

(31)  Denna skyldighet omfattar inte de oberoende styrelseledamöter som har föreslagits av Bouygues eller Bertelsmann.

31

(32)  Den franska handelslagen, artikel L.225-37.

32

(33)  Bouygues bekräftar att dessa tröskelvärden sedan 2011 har överskridits endast tre gånger av TF1 och att de aldrig har överskridits av M6. Dessutom bekräftade Bouygues, i sitt svar på första begäran om upplysningar, att en sammanslagning av relevanta historiska data för koncernerna TF1 och M6 inte leder till att tröskelvärdena i artikel 2.1.4 överstigs i fler fall (se svar på fråga 2 och bilagan till svaret på första begäran om upplysningar). Kommissionen anser därför att tröskelvärdena är tillräckligt höga för att Bertelsmann inte ska ha vetorätt i den sammanslagna enhetens strategiska beslut.

33

(34)  Aktieägaravtalet, artikel 2.3.

34

(35)  Enligt artikel 3.2 i aktieägaravtalet måste Bertelsmann behålla sina andelar i den sammanslagna enheten i [angiven tidsperiod] (den s.k. inlåsningsperioden).

35

(36)  Aktieägaravtalet, artikel 2.3.

36

(37)  Aktieägaravtalet, artikel 2.1.2.

37

(38)  Aktieägaravtalet, artikel 2.3.

38

(39)  Aktieägaravtalet, artikel 2.2.1.

39

(40)  Aktieägaravtalet, artikel 2.2.1. Dessutom bekräftade Bouygues i sitt svar på första begäran om upplysningar att avtalen ger Bouygues möjlighet att ändra affärsplanen på kort sikt och att upphäva den första budgeten (se första begäran om upplysningar, svar på fråga 5 b).

40

(41)  Aktieägaravtalet, artikel 2.1.2.

41

(42)  Aktieägaravtalet, artikel 2.2.1.

42

(43)  Se punkt (61).

43

(44)  Se första begäran om upplysningar, svar på fråga 1.

44

(45)  Anmodan att vidta åtgärder, s. 3.

45

(46)  Bouygues bekräftade sitt svar på första begäran om upplysningar att man avser att avbryta de koncerninterna förbindelserna mellan M6 och Bertelsmann (se första begäran om upplysningar, svar på fråga 4 b). Bouygues påpekar dock att den sammanslagna enheten, precis som vilket företag som helst, skulle kunna köpa innehåll eller tjänster från Bertelsmanns dotterbolag på marknadsvillkor.

46

(47)  Tribunalen har redan slagit fast att oberoende företrädare som utsetts av en aktieägare med nödvändighet får del av önskemålen hos den person som utsett dem (se tribunalens dom av den 23 februari 2006, Cementbouw Handel & Industrie/kommissionen, T-282/02, punkt 74). I avsaknad av uppgifter som visar motsatsen anser kommissionen att de två oberoende ledamöter i den sammanslagna enhetens styrelse som har utsetts av Bouygues kommer att agera i enlighet med Bouygues intressen.

47

(48)  Den franska handelslagen, artikel L.225-37.

48

(49)  Se första begäran om upplysningar, svar på fråga 3.

49

---

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/19

---

Meddelande om Elfenbenskustens och Madagaskars tillämpning av Europeiska unionens system för registrerade exportörer inom ramen för det inledande avtalet om partnerskap mellan EU och Elfenbenskusten respektive interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och östra och södra Afrika

(2023/C 23/04)

Detta meddelande utfärdas för att informera tullmyndigheter, importörer och ekonomiska aktörer som är involverade i import till Europeiska unionen av produkter med ursprung i

| — | Elfenbenskusten inom ramen för det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Elfenbenskusten (det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap) och |
| --- | --- |

—

Elfenbenskusten inom ramen för det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Elfenbenskusten (det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap) och

| — | Madagaskar inom ramen för interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och östra och södra Afrika (interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och ESA). |
| --- | --- |

—

Madagaskar inom ramen för interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och östra och södra Afrika (interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och ESA).

Som komplement till meddelande 2022/C 452/06 av den 29 november 2022 har Elfenbenskusten meddelat Europeiska kommissionen att exportörer från Elfenbenskusten, i enlighet med dess cirkulär nr 2226/MBPE/DGD av den 16 november 2022, är registrerade i Europeiska unionens system för registrerade exportörer (REX-systemet). Från och med den 2 december 2022 ska därför produkter med ursprung i Elfenbenskusten vid import till EU omfattas av förmånsbehandling enligt det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap endast efter uppvisande av en ursprungsdeklaration som upprättats i enlighet med artikel 21 i protokoll nr 1 av

| (i) | en exportör från Elfenbenskusten som är registrerad i REX-systemet, eller |
| --- | --- |

(i)

en exportör från Elfenbenskusten som är registrerad i REX-systemet, eller

| (ii) | av vilken exportör som helst från Elfenbenskusten för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

av vilken exportör som helst från Elfenbenskusten för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR.

Efter en anmälan från Madagaskar till tullsamarbetskommittén för interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och ESA som aktiverar artikel 18.3 i protokoll 1 till interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och ESA (1), och utan att det påverkar tillämpningen av de undantag som fastställs i artiklarna 18.2 och 29 i protokoll 1, ska produkter med ursprung i Madagaskar från och med den 1 januari 2023 omfattas av förmånsbehandling i tullhänseende enligt interimsavtalet mellan EU och ESA endast mot uppvisande av en fakturadeklaration som upprättats i enlighet med artikel 23 i protokoll 1 av

| (i) | en exportör från Madagaskar som är registrerad i REX-systemet, eller |
| --- | --- |

(i)

en exportör från Madagaskar som är registrerad i REX-systemet, eller

| (ii) | av vilken exportör som helst från Madagaskar för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

av vilken exportör som helst från Madagaskar för sändningar som består av ett eller flera kollin med ursprungsprodukter vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR.

Från och med den dagen ska artikel 18.1 a och b upphöra att gälla för import till EU av ursprungsprodukter i Madagaskar.

---

(1)  Ändrat genom AEP-kommitténs för EU-ESA beslut 1/2020 av den 14 januari 2020.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/20

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 23/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | WFS Global Holdings S.A.S. (WFS, Frankrike). |
| --- | --- |

—

WFS Global Holdings S.A.S. (WFS, Frankrike).

| — | SATS Ltd (SATS, Singapore), kontrollerat av Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore). |
| --- | --- |

—

SATS Ltd (SATS, Singapore), kontrollerat av Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore).

SATS kommer, genom SATS International SAS, att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela WFS.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | WFS tillhandahåller huvudsakligen godshanteringstjänster (inbegripet magasinering och lagring av gods, fraktrelaterade tjänster, global logistik för flygfrakt och drift av fraktanläggningar). Dessutom tillhandahåller WFS marktjänster (bland annat ramp-, bagage- och passagerartjänster) och, utanför EES, ingenjörstjänster och underhållstjänster för flygplatsutrustning och infrastruktur för bränslen i Nordamerika. |
| --- | --- |

—

WFS tillhandahåller huvudsakligen godshanteringstjänster (inbegripet magasinering och lagring av gods, fraktrelaterade tjänster, global logistik för flygfrakt och drift av fraktanläggningar). Dessutom tillhandahåller WFS marktjänster (bland annat ramp-, bagage- och passagerartjänster) och, utanför EES, ingenjörstjänster och underhållstjänster för flygplatsutrustning och infrastruktur för bränslen i Nordamerika.

| — | SATS tillhandahåller marktjänster, godshantering och andra luftfartsrelaterade tjänster, främst i Asien. Företaget kontrolleras ytterst av Temasek, ett investeringsbolag som huvudsakligen är verksamt i Singapore och övriga Asien. Dess investeringar omfattar flera branscher, bland annat finansiella tjänster, transporter och industri, telekommunikation, medier och teknik, konsumentvaror och fastigheter osv. Temasek kontrollerar också Singapore Airlines, ett flygbolag som tillhandahåller lufttransporttjänster för passagerare och gods, flygplatslounger samt tekniska tjänster och underhålls- och reparationstjänster. Det kontrollerar även Gategroup, som bland annat tillhandahåller catering och försäljning under flygning, cateringutrustning ombord och tillhörande tjänster, flygplatslounger och detaljhandelstjänster på flygplatser. |
| --- | --- |

—

SATS tillhandahåller marktjänster, godshantering och andra luftfartsrelaterade tjänster, främst i Asien. Företaget kontrolleras ytterst av Temasek, ett investeringsbolag som huvudsakligen är verksamt i Singapore och övriga Asien. Dess investeringar omfattar flera branscher, bland annat finansiella tjänster, transporter och industri, telekommunikation, medier och teknik, konsumentvaror och fastigheter osv. Temasek kontrollerar också Singapore Airlines, ett flygbolag som tillhandahåller lufttransporttjänster för passagerare och gods, flygplatslounger samt tekniska tjänster och underhålls- och reparationstjänster. Det kontrollerar även Gategroup, som bland annat tillhandahåller catering och försäljning under flygning, cateringutrustning ombord och tillhörande tjänster, flygplatslounger och detaljhandelstjänster på flygplatser.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/22

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av traditionella uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

(2023/C 23/06)

I enlighet med artiklarna 22.1 och 27.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 ges rätt att göra invändningar (1). Invändningarna måste komma in till kommissionen senast två månader efter dagen för detta offentliggörande.

Ansökan om ändring av det traditionella uttrycket

”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Datum för mottagande: 21 juli 2022

Antal sidor (inklusive denna): 3

Ansökan har upprättats på följande språk: Tyska

Ärendenummer: Ares(2022)5310562

Traditionella uttryck som ansökan om ändring gäller: ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese”, ”Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Sökande: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

Fullständig adress (gatuadress, postnummer och postort, land):

| Stubenring 1 |
| --- |
| 1010 Wien |
| Österrike |

Stubenring 1

1010 Wien

Österrike

Nationalitet: österrikisk

Telefonnummer, faxnummer, e-postadress:

Tfn +43 171100602840

E-post: abt-27@bml.gv.at

Beskrivning av ändringen: Den högsta avkastningen per hektar har strukits från definitionen av ovannämnda traditionella uttryck.

Förklaring av grunderna för ändringen: Österrike skyddar de traditionella uttrycken ”Landwein”, ”Qualitätswein”, ”Kabinett/Kabinettwein”, ”Spätlese/Spätlesewein”, ”Auslese/Auslesewein”, ”Strohwein”, ”Schilfwein”, ”Eiswein”, ”Ausbruch/Ausbruchwein”, ”Trockenbeerenauslese” och ”Beerenauslese/Beerenauslesewein” genom den österrikiska vinlagen av den 17 november 2009 (2). I nuläget specificeras en högsta avkastning på 9 000 kg/ha för dessa uttryck. Traditionella uttryck får emellertid endast användas tillsammans med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, i vars specifikationer en högsta avkastning redan måste finnas fastställd. Det är därför lämpligt att stryka den högsta avkastning som anges i definitionen av de ovannämnda traditionella uttrycken.

Undertecknarens namn: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 46.

(2)  Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein (Weingesetz 2009).

---

| 23.1.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 23/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 23/24

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2023/C 23/07)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1)

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”MANTECADAS DE ASTORGA”

EU-nr: PGI-ES-0311-AM01 – 19.2.2021

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Mantecadas de Astorga”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Mantecadas de Astorga” är en konditorivara som framställs genom att man bakar en blandning av följande basingredienser: vanligt vetemjöl, hönsägg, smör, grisfett och socker.

Den måste ha följande morfologiska, organoleptiska och fysikalisk-kemiska egenskaper:

| a) | Morfologiska egenskaper:


  Mantecadas bakas alltid i små, öppna och fyrkantiga bakformar av livsmedelsgodkänt kraftpapper och med vikta kanter.
  Vid gräddning sväller smeten till en rundad form utan skarpa kanter som breder ut sig över bakformens kant, så att det bildas en ”tår” (lágrima de la mantecada). Denna del av produkten kan vara brungräddad men aldrig får vara bränd.
  Formens botten ska vara lätt brynt men inte bränd.
  Efter gräddningen måste varje mantecada väga mellan 25 och 35 g inklusive formen. |
| --- | --- |

a)

Morfologiska egenskaper:

Morfologiska egenskaper:

Mantecadas bakas alltid i små, öppna och fyrkantiga bakformar av livsmedelsgodkänt kraftpapper och med vikta kanter.

Mantecadas

Vid gräddning sväller smeten till en rundad form utan skarpa kanter som breder ut sig över bakformens kant, så att det bildas en ”tår” (lágrima de la mantecada). Denna del av produkten kan vara brungräddad men aldrig får vara bränd.

lágrima de la mantecada

Formens botten ska vara lätt brynt men inte bränd.

Efter gräddningen måste varje mantecada väga mellan 25 och 35 g inklusive formen.

mantecada

| b) | Organoleptiska egenskaper:

  Den övre ytan ska vara fast, gyllenbrun och kupad och ha sockerkorn i mitten.
  Kakan ska lossna lätt från formen, på vars botten det kan blir kvar gräddade smulor. Formen får inte vara genomdränkt av fett.
  Inkråmet är mjukt och poröst.
  Färgen på inkråmet kan variera från ljust beige till gul, beroende på färgen på det smör och de ägg som använts.
  Smaken är övervägande söt, med en framträdande smak och arom av smör och ägg, och sockret på ytan ska vara märkbart när produkten äts. Fettkomponenten i la mantecada ger en viss fuktkänsla i munnen, vilket gör att produkten verkar ännu luftigare. Inkråmet är mjukt och lent mot gommen. |
| --- | --- |

b)

Organoleptiska egenskaper:

Organoleptiska egenskaper:

Den övre ytan ska vara fast, gyllenbrun och kupad och ha sockerkorn i mitten.

Kakan ska lossna lätt från formen, på vars botten det kan blir kvar gräddade smulor. Formen får inte vara genomdränkt av fett.

Inkråmet är mjukt och poröst.

Färgen på inkråmet kan variera från ljust beige till gul, beroende på färgen på det smör och de ägg som använts.

Smaken är övervägande söt, med en framträdande smak och arom av smör och ägg, och sockret på ytan ska vara märkbart när produkten äts. Fettkomponenten i la mantecada ger en viss fuktkänsla i munnen, vilket gör att produkten verkar ännu luftigare. Inkråmet är mjukt och lent mot gommen.

la mantecada

| c) | Fysikalisk-kemiska egenskaper:







  — | Fukthalt: minst 13 % och högst 19 % |
| --- | --- | --- |

c)

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

—

Fukthalt: minst 13 % och högst 19 %

| — | Proteiner: minst 6 % |
| --- | --- |

—

Proteiner: minst 6 %

| — | Fetthalt: minst 20 % och högst 27 % |
| --- | --- |

—

Fetthalt: minst 20 % och högst 27 %

| — | Kolhydrater (glukos): minst 45 % |
| --- | --- |

—

Kolhydrater (glukos): minst 45 %

| — | Aska: högst 1,70 % |
| --- | --- |

—

Aska: högst 1,70 %

| — | Vattenaktivitet (aw): minst 0,7 och högst 0,9 |
| --- | --- |

—

Vattenaktivitet (aw): minst 0,7 och högst 0,9

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Mantecadas de Astorga” framställs uteslutande av följande ingredienser i de angivna proportionerna: vanligt vetemjöl med en styrka på mellan 100 och 150 erg och en P/L-faktor på mellan 0,28 och 0,60 (30 % [± 4 %]), hönsägg i skal eller pastöriserade (23 % [± 3 %]), fett (23 % [± 3 %]) i form av smör och grisfett (6 %–7,8 %) och socker i form av vitt socker (20 % [± 4 %]). Det är valfritt att tillsätta andra smärre ingredienser, t.ex. honung, glukossirap, dextros, invertsocker eller andra, olika typer av socker (högst 3 % av den totala mängden socker), och även smörarom, fuktighetsbevarande medel, jäsmedel, emulgeringsmedel och tillåtna konserveringsmedel.

3.4.   
  Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen, närmare bestämt uppskumning av fett, vispning av ägg och socker, beredning av blandningen, dosering, fördelning av socker på ytan samt gräddning, äger rum i det geografiska område som anges i punkt 4.

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten måste förpackas vid den (registrerade) anläggning där den tillverkas, i trälådor, burkar eller pappkartonger, antingen förinpackade eller bulkförpackade i plastpåsar. Förpackningarna kan förslutas med olika system.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla förpackningar som används vid saluföring av produkten ska vara försedda med en numrerad certifieringsetikett där EU:s SGB-symbol och beteckningen ”Mantecadas de Astorga” ska ingå, tillsammans med logotypen för den skyddade geografiska beteckningen.

Etiketterna ska fästas på förpackningarna på förpackningsanläggningen och på ett sådant sätt att de inte kan återanvändas.

Den skyddade geografiska beteckningens logotyp ser ut enligt följande:

Image 1

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Området för tillverkning och förpackning av produkterna under den skyddade geografiska beteckningen ”Mantecadas de Astorga” utgörs av följande kommuner i provinsen León:

Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega och Valderrey.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Skyddet av ”Mantecadas de Astorga” söks på grund av produktens anseende, vilket bygger på den särskilda tillverkningsmetod och det traditionella recept som är utmärkande för det avgränsade geografiska området och fortfarande används i dag.

I stor utsträckning har mänskliga faktorer, i synnerhet det arbete som utförs av cajilleras (formtillverkarna), bidragit till dess popularitet. Dessa damer tillverkade cajillas, de pappersformar som mantecadas vanligtvis gräddades i. I Astorgas gamla muromgärdade stadskärna avbildas de på en väggmålning som målades 2016 och är en kopia av ett foto som togs 1927, och som alla besökare stannar till vid för att ta en bild. Den utgör ett bevis för den starka kopplingen mellan mantecadas och staden.

cajilleras

cajillas

mantecadas

mantecadas

Produktens egenskaper beror även på dess geografiska ursprung med avseende på specifika lokala kunskaper, vilket innebär att det traditionella receptet fortfarande används. Användningen av smör är den mest särskiljande aspekten av tillverkning av mantecada och är det som skiljer mantecadas från andra typer av spanska lätta sockerkakor (bollos, bizcochos och magdalenas), som vanligtvis tillverkas av andra fetter och/eller oljor, och ger dem den gula färgen och den karaktäristiska smöriga doften.

mantecada

mantecadas

bollos

bizcochos

magdalenas

Andra viktiga aspekter är receptet, som varierar vad gäller mängden ägg och smör, och varje enskild konditors särskilda kunskaper om den perfekta sammansättningen och tillverkningsmetoden, vilka har ärvts från generation till generation, fram till våra dagar.

Det är slutligen ett viktigt kännetecken att smeten doseras i formar och gräddas vid medelhög temperatur så att det rinner en ”tår” över kanten.

Det finns följande aktuella omnämnanden som vittnar om anseendet hos ”Mantecadas de Astorga”:

Den 15 juli 2021 sändes i RTVE-programmet (Radiotelevisión Española) España Directo (34 m, 30 s) ett inslag om mantecadas, där de beskrevs som en sötsak som skänkt internationell berömmelse åt staden Astorga i León, och där visades hur de tillverkas efter ett recept som är mer än 200 år gammalt och som fortfarande används (https://www.rtve.es).

España Directo

mantecadas

Anseendet hos mantecadas i León betonades även i en artikel i Condé Nast Traveler med rubriken ”Por qué León debería ser Capital Gastronómica 2018” som publicerades den 13 oktober 2017, och där León omnämndes i positiva ordalag: ”På grund av dess botillo del Bierzo, dess cecina de León, dess lechazo, dess ternera del Bierzo, dess mantecadas de Astorga, (...)”.

mantecadas

Condé Nast Traveler

botillo del Bierzo

cecina de León

lechazo

ternera del Bierzo

mantecadas de Astorga

Det bör noteras att produkten är förtecknad i diverse officiella kataloger med högkvalitativa livsmedelsprodukter, t.ex. Inventario Español de Productos Tradicionales [Inventering av traditionella spanska produkter] som publicerades 1996 av ministeriet för jordbruk, fiskeri och livsmedel och Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León [Kartläggning av förstklassiga jordbruksprodukter från Kastilien och León] som publicerades av regeringen i den autonoma regionen Kastilien och León (2001).

Inventario Español de Productos Tradicionales

Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León

För att fira minnet av den andra årsdagen av beviljandet av SGB-status till ”Mantecadas de Astorga” gavs ett frimärke ut år 2006 av Correos, Spaniens leverantör av samhällsomfattande posttjänster, med dess egen logotyp och symbol.

Det finns även många historiska hänvisningar till ”Mantecadas de Astorga”:

Den första bibliografiska hänvisningen härstammar från 1700-talet och tyder på att receptet för ”Mantecadas de Astorga” möjligen kommer från Juan de la Mata, ”hovkonditor, född i Lugar de Matalavilla, kommunen Sil de Arriba, Montañas y Reyno de León och i biskopsdömet Oviedo”, enligt vad Antonio Martín skriver i sin bok utgiven i Madrid 1747 med titeln Arte de Repostería och som innehåller receptet. En mer aktuell utgåva gavs ut 1992 av Editorial La Olmeda i Burgos.

Arte de Repostería

I Astorgas stifts arkiv omnämns år 1805 ”Mantecadas de Astorga” som en julsötsak som tillverkades av konditorerna Máximo Matheo och Francisco Calbo.

Flera omnämnanden tyder på att produkten härrör från klostret Sancti Spiritus de Astorga, från en nunna som lämnade klostergemenskapen och bidrog till produktens spridning bland befolkningen. Enligt vissa versioner kan hon ha varit María Josefa Gonzáles Prieto, som gifte sig med Tomás Rubio den 9 november 1851.

Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles av Don Balbino Cortés y Morales (1876) innehåller ett recept på ”Mantecadas de Astorga” och de benämns som ett berömt sött bakverk.

Diccionario Doméstico

Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles

I Anuario Bailly-Bailliere från 1891 omnämns på sidan 1495 staden Astorga och namnen på tolv mantecadas-fabriker.

mantecadas

I Anuario Riera från 1901 anges på sidan 1167 namnen på elva mantecadas-fabriker i Astorgas.

mantecadas

I den nya Anuario Bailly-Bailliere från 1916 omnämns på sidan 3179 namnen på nio mantecadas-fabriker i Astorga tillsammans med bilder på reklamannonser för två av dem. Man anger att Astorga är känt för tillverkning av choklad och mantecadas.

mantecadas

mantecadas

Enligt stadens handelskammare levererades år 1930 188 710 kg ”Mantecadas de Astorga” med tåg (nordliga och västliga järnvägen).

Benito Pérez Galdós (1843–1920) nämner, i en av dennes mest representativa romaner, Fortunata y Jacinta (1886–87), Mantecadas de Astorga och La Maragatería:

Fortunata y Jacinta

Mantecadas de Astorga

| | ”(...) Utifrån kunde Jacinta se tunnor fyllda med oliver i pyramider som var en våning höga, altare av marsipankartonger, troféer gjorda av russin och triumferande bågar som var utsmyckade med kluster av dadlar. (...) Längre bort fanns mantecadas från Astorga som välsignats av Hans helighet Pius IX. (...)” |
| --- | --- |

”(...) Utifrån kunde Jacinta se tunnor fyllda med oliver i pyramider som var en våning höga, altare av marsipankartonger, troféer gjorda av russin och triumferande bågar som var utsmyckade med kluster av dadlar. (...) Längre bort fanns mantecadas från Astorga som välsignats av Hans helighet Pius IX. (...)”

mantecadas

| | ”(...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Eftersom han föddes i provinsen León fick han kartonger med ägg och andra fjäderfäprodukter. (...) Under julen mottog Jáuregui även leveranser med mantecadas från Astorga, och alla försäljningsagenter från La Maragatería som befann sig i Madrid gick till hans hus för beställningar och betalningar. (...)” |
| --- | --- |

”(...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Eftersom han föddes i provinsen León fick han kartonger med ägg och andra fjäderfäprodukter. (...) Under julen mottog Jáuregui även leveranser med mantecadas från Astorga, och alla försäljningsagenter från La Maragatería som befann sig i Madrid gick till hans hus för beställningar och betalningar. (...)”

mantecadas

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/1_%2830-09-20%29+3+-+Pliego+Mant++Modif.pdf/4cf68d91-ad5e-f535-f31f-1a901b22ee85?t=1603287920636

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

---