# Eiropas Savienības L 330/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.330.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 330 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 14. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.330.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 330

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 14. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1296/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ACVN)] | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1297/2011 (2011. gada 9. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Seggiano (ACVN)] | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1298/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pélardon (ACVN)] | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1299/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Azeites do Ribatejo (ACVN)] | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1300/2011 (2011. gada 9. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Magyar szürkemarha hús (AĢIN)] | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1301/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (AĢIN)] | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1302/2011 (2011. gada 9. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1303/2011 (2011. gada 9. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1304/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko atceļ pagaidu ierobežojumu attiecībā uz beznodokļu režīmu 2012. gadam, ko piemēro dažu tādu preču importam Eiropas Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1216/2009 | 19 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1305/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 21 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/831/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 1. decembris) par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko Padome ieceļ četrus Eiropas žūrijas locekļus Eiropas Savienības rīcībai attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi | 23 |
| | | 2011/832/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 7. decembris) attiecībā uz norādījumiem par ES korporatīvo reģistrāciju, trešo valstu un vispārējo reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 8896)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/833/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 12. decembris) par Komisijas dokumentu atkalizmantošanu | 39 |
| | | 2011/834/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 13. decembris) par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu | 43 |
| | | 2011/835/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 13. decembris) par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1296/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ACVN)]

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1297/2011 (2011. gada 9. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Seggiano (ACVN)]

Seggiano

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1298/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pélardon (ACVN)]

Pélardon

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1299/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Azeites do Ribatejo (ACVN)]

Azeites do Ribatejo

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1300/2011 (2011. gada 9. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Magyar szürkemarha hús (AĢIN)]

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1301/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (AĢIN)]

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1302/2011 (2011. gada 9. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1303/2011 (2011. gada 9. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1304/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko atceļ pagaidu ierobežojumu attiecībā uz beznodokļu režīmu 2012. gadam, ko piemēro dažu tādu preču importam Eiropas Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1216/2009

19

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1305/2011 (2011. gada 13. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

21

LĒMUMI

2011/831/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 1. decembris) par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko Padome ieceļ četrus Eiropas žūrijas locekļus Eiropas Savienības rīcībai attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi

23

2011/832/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 7. decembris) attiecībā uz norādījumiem par ES korporatīvo reģistrāciju, trešo valstu un vispārējo reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 8896)

   (
  1
  )

EMAS

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 8896)

1

25

2011/833/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 12. decembris) par Komisijas dokumentu atkalizmantošanu

39

2011/834/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 13. decembris) par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

43

2011/835/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 13. decembris) par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1295/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2011. gada 27. oktobra Lēmumu 2011/706/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopēju priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tika noteikti daži ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Gvinejas Republiku saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (3) (ko vēlāk aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/638/KĀDP (4)), reaģējot uz drošības spēku vardarbīgo vēršanos pret politiskās demonstrācijas dalībniekiem Konakri 2009. gada 28. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tika noteikti daži ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Gvinejas Republiku saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (3) (ko vēlāk aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/638/KĀDP (4)), reaģējot uz drošības spēku vardarbīgo vēršanos pret politiskās demonstrācijas dalībniekiem Konakri 2009. gada 28. septembrī.

| (2) | Lēmums 2010/638/KĀDP tika grozīts ar Lēmumu 2011/706/KĀDP, lai inter alia mainītu pasākumu darbības jomu, kuri attiecas uz militāro ekipējumu un ekipējumu, ko var izmantot iekšējām represijām. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums 2010/638/KĀDP tika grozīts ar Lēmumu 2011/706/KĀDP, lai inter alia mainītu pasākumu darbības jomu, kuri attiecas uz militāro ekipējumu un ekipējumu, ko var izmantot iekšējām represijām.

| (3) | Daži minēto pasākumu aspekti ir Līguma darbības jomā, tādēļ, jo īpaši – lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības to īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Daži minēto pasākumu aspekti ir Līguma darbības jomā, tādēļ, jo īpaši – lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības to īstenošanai.

| (4) | Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1284/2009 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atkāpjoties no 2. un 3. panta, pienācīgi pamatotos gadījumos III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut:

| a) | tāda ekipējuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kuru varētu izmantot iekšējām represijām – un kurš paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām – vai Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Eiropas Savienības īstenotām iestāžu izveidošanas programmām, vai Eiropas Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; |
| --- | --- |

a)

tāda ekipējuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kuru varētu izmantot iekšējām represijām – un kurš paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām – vai Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Eiropas Savienības īstenotām iestāžu izveidošanas programmām, vai Eiropas Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām;

| b) | tāda ekipējuma, kas nav nāvējošs, pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, ja tas ir paredzēts vienīgi tam, lai ļautu Gvinejas Republikas policijai un žandarmērijai, uzturot sabiedrisko kārtību, pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

tāda ekipējuma, kas nav nāvējošs, pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, ja tas ir paredzēts vienīgi tam, lai ļautu Gvinejas Republikas policijai un žandarmērijai, uzturot sabiedrisko kārtību, pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā;

| c) | finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar ekipējumu vai programmām un darbībām, kas minētas šā punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar ekipējumu vai programmām un darbībām, kas minētas šā punkta a) un b) apakšpunktā;

| d) | finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar militāru ekipējumu, kas nav nāvējošs un kas paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām, vai ANO un Eiropas Savienības īstenotām iestāžu izveidošanas programmām, vai Eiropas Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; |
| --- | --- |

d)

finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar militāru ekipējumu, kas nav nāvējošs un kas paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām, vai ANO un Eiropas Savienības īstenotām iestāžu izveidošanas programmām, vai Eiropas Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām;

| e) | finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar militāru ekipējumu, kas nav nāvējošs un kas paredzēts vienīgi tam, lai ļautu Gvinejas Republikas policijai un žandarmērijai, uzturot sabiedrisko kārtību, pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā; |
| --- | --- |

e)

finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar militāru ekipējumu, kas nav nāvējošs un kas paredzēts vienīgi tam, lai ļautu Gvinejas Republikas policijai un žandarmērijai, uzturot sabiedrisko kārtību, pielietot spēku tikai piemērotā un samērīgā veidā;

| f) | finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar transportlīdzekļiem, kas nav paredzēti militāriem mērķiem un kas ir izgatavoti no ballistiskas aizsardzības materiāliem, vai kuros ir uzstādīti šādi materiāli, nolūkā nodrošināt Gvinejas Republikā izvietotā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzību.” |
| --- | --- |

f)

finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar transportlīdzekļiem, kas nav paredzēti militāriem mērķiem un kas ir izgatavoti no ballistiskas aizsardzības materiāliem, vai kuros ir uzstādīti šādi materiāli, nolūkā nodrošināt Gvinejas Republikā izvietotā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzību.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. CICHOCKI

---

(1)  OV L 281, 28.10.2011., 28. lpp.

1

(2)  OV L 346, 23.12.2009., 26. lpp.

2

(3)  OV L 281, 28.10.2009., 7. lpp.

3

(4)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.

4

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1296/2011

(2011. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Riso di Baraggia Biellese e Vercellese”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 982/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Riso di Baraggia Biellese e Vercellese”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 982/2007 (2).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) ir publicējusi grozījumu pieteikumu. Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) ir publicējusi grozījumu pieteikumu. Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 217, 22.8.2007., 22. lpp.

2

(3)  OV C 56, 22.2.2011., 18. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (ACVN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1297/2011

(2011. gada 9. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Seggiano (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta trešo un ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Seggiano” tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Seggiano” tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Apvienotā Karaliste ir cēlusi iebildumus pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam. Iebildumu paziņojums tika uzskatīts par pieņemamu saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotā Karaliste ir cēlusi iebildumus pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam. Iebildumu paziņojums tika uzskatīts par pieņemamu saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu.

| (3) | Apvienotā Karaliste iebildumos norādīja, ka minētā nosaukuma reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam un radītu apdraudējumu Apvienotās Karalistes teritorijā reģistrēto preču zīmju pastāvēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste iebildumos norādīja, ka minētā nosaukuma reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam un radītu apdraudējumu Apvienotās Karalistes teritorijā reģistrēto preču zīmju pastāvēšanai.

| (4) | Komisija ar 2010. gada 18. novembra vēstuli aicināja attiecīgās dalībvalstis panākt vienošanos atbilstīgi to iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ar 2010. gada 18. novembra vēstuli aicināja attiecīgās dalībvalstis panākt vienošanos atbilstīgi to iekšējām procedūrām.

| (5) | Ņemot vērā, ka noteiktajā termiņā Itālija un Apvienotā Karaliste ir panākušas vienošanos, izdarot maznozīmīgus grozījumus specifikācijā, bet neveicot grozījumus vienotajā dokumentā, kas publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, nosaukums “Seggiano” būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskas izcelsmes norāžu reģistrā, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka noteiktajā termiņā Itālija un Apvienotā Karaliste ir panākušas vienošanos, izdarot maznozīmīgus grozījumus specifikācijā, bet neveicot grozījumus vienotajā dokumentā, kas publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, nosaukums “Seggiano” būtu jāieraksta Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskas izcelsmes norāžu reģistrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 77, 26.3.2010., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

ITĀLIJA

Seggiano (ACVN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1298/2011

(2011. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pélardon (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu vienotā dokumenta grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pélardon”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/1996 (2), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2372/2001 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu vienotā dokumenta grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pélardon”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/1996 (2), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2372/2001 (3).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) ir publicējusi grozījumu pieteikumu. Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) ir publicējusi grozījumu pieteikumu. Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis grozījums ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp.

2

(3)  OV L 320, 5.12.2001., 9. lpp.

3

(4)  OV C 35, 4.2.2011., 13. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

FRANCIJA

Pélardon (ACVN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1299/2011

(2011. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Azeites do Ribatejo (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu; Komisija ir izskatījusi Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu „Azeites do Ribatejo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu; Komisija ir izskatījusi Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu „Azeites do Ribatejo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV C 56, 22.2.2010., 13. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

PORTUGĀLE

Azeites do Ribatejo (ACVN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1300/2011

(2011. gada 9. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Magyar szürkemarha hús (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Ungārijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Magyar szürkemarha hús” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Ungārijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Magyar szürkemarha hús” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 83, 17.3.2011., 14. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.1. grupa.   Svaiga gaļa (un subprodukti)

UNGĀRIJA

Magyar szürkemarha hús (AĢIN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1301/2011

(2011. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vitellone bianco dell’Appennino centrale”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 134/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vitellone bianco dell’Appennino centrale”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 134/98 (3).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 15, 21.1.1998., 6. lpp.

3

(4)  OV C 82, 16.3.2011., 7. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.1. grupa.   Svaiga gaļa (un subprodukti)

ITĀLIJA

Vitellone bianco dell’Appennino centrale (AĢIN)

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1302/2011

(2011. gada 9. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plastmasas pudele, kas izgatavota no polietilēna ar aizbāzni un apaļu pamatnes formu.
  Izstrādājuma augstums ir aptuveni 20 cm, un tā tilpums ir 0,5 litri.
  Izstrādājums ir paredzēts ievietošanai velosipēdu pudeļu turētājā un to izmanto, lai tajā pārvadātu dzērienu.
  (Sk. attēlu) (1) | 3923 30 10 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 3923, 3923 30 un 3923 30 10 aprakstu.
  Tā kā šis ražojums ir plastmasas pudele ar aizbāzni, kurai nav citu elementu, piemēram, noņemamas krūzītes un tā kā to izmanto, lai tajā pārvadātu atspirdzinošu dzērienu, to nevar uzskatīt par plastmasas galda un virtuves piederumu pozīcijā 3924. Līdz ar to klasifikācija pozīcijā 3924 nav iespējama.
  Tā kā tas ir plastmasas izstrādājums, kas paredzēts preču pārvadāšanai un iepakošanai, to klasificē pozīcijā 3923 (sk. harmonizētās sistēmas skaidrojumu piezīmes par pozīciju 3923 pirmās daļas a) apakšpunktu). |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Plastmasas pudele, kas izgatavota no polietilēna ar aizbāzni un apaļu pamatnes formu.

Izstrādājuma augstums ir aptuveni 20 cm, un tā tilpums ir 0,5 litri.

Izstrādājums ir paredzēts ievietošanai velosipēdu pudeļu turētājā un to izmanto, lai tajā pārvadātu dzērienu.

(Sk. attēlu) (1)

3923 30 10

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 3923, 3923 30 un 3923 30 10 aprakstu.

Tā kā šis ražojums ir plastmasas pudele ar aizbāzni, kurai nav citu elementu, piemēram, noņemamas krūzītes un tā kā to izmanto, lai tajā pārvadātu atspirdzinošu dzērienu, to nevar uzskatīt par plastmasas galda un virtuves piederumu pozīcijā 3924. Līdz ar to klasifikācija pozīcijā 3924 nav iespējama.

Tā kā tas ir plastmasas izstrādājums, kas paredzēts preču pārvadāšanai un iepakošanai, to klasificē pozīcijā 3923 (sk. harmonizētās sistēmas skaidrojumu piezīmes par pozīciju 3923 pirmās daļas a) apakšpunktu).

Image

---

(1)  Attēls ievietots tikai informācijas nolūkā.

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1303/2011

(2011. gada 9. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gels, kas izveidots sāpju remdēšanai un kura sastāvā ir:






  — | izopropilspirts |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Gels, kas izveidots sāpju remdēšanai un kura sastāvā ir:

—

izopropilspirts

| — | ūdens |
| --- | --- |

—

ūdens

| — | zāļu ekstrakts (Ilex paraguariensis) |
| --- | --- |

—

zāļu ekstrakts (Ilex paraguariensis)

| — | akrilskābes polimēri (karbomērs) |
| --- | --- |

—

akrilskābes polimēri (karbomērs)

| — | trietanolamīns |
| --- | --- |

—

trietanolamīns

| — | mentols |
| --- | --- |

—

mentols

| — | kampars |
| --- | --- |

—

kampars

| — | silīcija dioksīds |
| --- | --- |

—

silīcija dioksīds

| — | metilparabēns |
| --- | --- |

—

metilparabēns

| — | glicerīns |
| --- | --- |

—

glicerīns

| — | propilēnglikols |
| --- | --- |

—

propilēnglikols

| — | tartrazīns (E102) |
| --- | --- |

—

tartrazīns (E102)

| — | briljantzilais FCF (E133) |
| --- | --- |

—

briljantzilais FCF (E133)

Sastāvdaļu daudzums nav norādīts uz preparāta iepakojuma.

Uz iepakojuma ieteikts preparātu izmantot īslaicīgām, nelielām sāpēm un muskuļu un locītavu sāpēm, kas saistītas ar artrītu, muguras sāpēm, muskuļu un saišu sastiepumiem.

3824 90 97

Klasifikācija noteikta pēc 1. un 6. vispārīgā kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikuma, 30. nodaļas 1. papildpiezīmes un KN kodu 3824, 3824 90 un 3824 90 97 formulējuma.

Preparāts nekalpo ārstnieciskām vajadzībām, jo tas nedziedē slimību, nedz profilaksei, jo tas neaizsargā pret slimību. Turklāt tas neatbilst 30. nodaļas 1. papildpiezīmes prasībām. Klasifikācija pie medikamentiem pozīcijā 3004 tāpēc nav iespējama.

Preparāts nav uzskatāms par skaistumkopšanas vai kosmētikas līdzekli, jo to nelieto ādas kopšanai. Lai gan preparāts pielietošanas vietā atvēsina ādu, tas faktiski ādu nekādi nedziedina. Tāpēc nav iespējams to klasificēt pozīcijā 3304.

Tāpēc preparāts ir klasificējams ar KN kodu 3824 90 97 pie ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskajiem produktiem un preparātiem, kas nav minēti vai iekļauti citur.

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1304/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar ko atceļ pagaidu ierobežojumu attiecībā uz beznodokļu režīmu 2012. gadam, ko piemēro dažu tādu preču importam Eiropas Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1216/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumu 2004/859/EK par Nolīguma vēstuļu apmaiņas formā noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma 3. protokols (4) nosaka tirdzniecības režīmu starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un lauksaimniecības pārstrādes produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma 3. protokols (4) nosaka tirdzniecības režīmu starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un lauksaimniecības pārstrādes produktiem.

| (2) | EEZ līguma 3. protokols, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 138/2004 (5), paredz nulles nodokļa piemērošanu konkrētiem ūdens veidiem ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizētam ūdenim, kuri ir klasificēti ar KN kodu 2202 10 00, un konkrētiem citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas satur cukuru un kas ir klasificēti ar KN kodu ex 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

EEZ līguma 3. protokols, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 138/2004 (5), paredz nulles nodokļa piemērošanu konkrētiem ūdens veidiem ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizētam ūdenim, kuri ir klasificēti ar KN kodu 2202 10 00, un konkrētiem citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas satur cukuru un kas ir klasificēti ar KN kodu ex 2202 90 10.

| (3) | Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6), turpmāk tekstā “Nolīgums”, kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai uz laiku ir atlikts nulles nodoklis ūdenim un citiem attiecīgajiem dzērieniem. Saskaņā ar Nolīguma saskaņotā protokola IV punktu tādu preču beznodokļu imports, kas klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00 un ex 2202 90 10, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu tarifa kvotas robežās, bet par importu, kas pārsniedz noteikto tarifa kvotu, jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(3)

Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6), turpmāk tekstā “Nolīgums”, kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai uz laiku ir atlikts nulles nodoklis ūdenim un citiem attiecīgajiem dzērieniem. Saskaņā ar Nolīguma saskaņotā protokola IV punktu tādu preču beznodokļu imports, kas klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00 un ex 2202 90 10, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu tarifa kvotas robežās, bet par importu, kas pārsniedz noteikto tarifa kvotu, jāmaksā nodoklis.

| (4) | Ievērojot Nolīguma saskaņotā protokola IV punkta trešā ievilkuma pēdējo teikumu, ja tarifa kvota nav izmantota līdz iepriekšējā gada 31. oktobrim, attiecīgajiem produktiem nosakāma neierobežota beznodokļu piekļuve Eiropas Savienībai. Saskaņā ar Komisijas sniegtajiem datiem 2011. gada kvota attiecīgajam ūdenim un dzērieniem, kuru atvēra ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1248/2010 (7), 2011. gada 31. oktobrī vēl nebija pilnībā izmantota. Tāpēc attiecībā uz konkrētajiem produktiem jāpiemēro neierobežota beznodokļu piekļuve Eiropas Savienībai no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Nolīguma saskaņotā protokola IV punkta trešā ievilkuma pēdējo teikumu, ja tarifa kvota nav izmantota līdz iepriekšējā gada 31. oktobrim, attiecīgajiem produktiem nosakāma neierobežota beznodokļu piekļuve Eiropas Savienībai. Saskaņā ar Komisijas sniegtajiem datiem 2011. gada kvota attiecīgajam ūdenim un dzērieniem, kuru atvēra ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1248/2010 (7), 2011. gada 31. oktobrī vēl nebija pilnībā izmantota. Tāpēc attiecībā uz konkrētajiem produktiem jāpiemēro neierobežota beznodokļu piekļuve Eiropas Savienībai no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (5) | Tāpēc jāatceļ beznodokļu režīma pagaidu ierobežojums, ko piemēro saskaņā ar Protokolu Nr. 2. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc jāatceļ beznodokļu režīma pagaidu ierobežojums, ko piemēro saskaņā ar Protokolu Nr. 2.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontāliem jautājumiem par I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontāliem jautājumiem par I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   No 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atceļ beznodokļu režīma pagaidu ierobežojumu, ko saskaņā ar Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 piemēro precēm, kas klasificētas ar KN kodu 2202 10 00 (ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizētu ūdeni) un ex 2202 90 10 (citi bezalkoholiskie dzērieni, kuros ir cukurs (saharoze vai invertcukurs)).

2.   Izcelsmes noteikumi, kas abpusēji piemērojami 1. punktā minētajām precēm, ir izklāstīti divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolā Nr. 3.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.

1

(2)  OV L 370, 17.12.2004., 70. lpp.

2

(3)  OV L 171, 27.6.1973., 2. lpp.

3

(4)  OV L 22, 24.1.2002., 37. lpp.

4

(5)  OV L 342, 18.11.2004., 30. lpp.

5

(6)  OV L 370, 17.12.2004., 72. lpp.

6

(7)  OV L 341, 23.12.2010., 1. lpp.

7

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1305/2011

(2011. gada 13. decembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 14. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 72,2 |
| TN | 80,5 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 76,3 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 141,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 146,0 |
| ZZ | 93,6 |
| 0805 10 20 | AR | 40,2 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 58,8 |
| ZA | 54,0 |
| ZZ | 46,9 |
| 0805 20 10 | MA | 65,1 |
| ZZ | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 84,5 |
| TR | 80,1 |
| ZZ | 82,3 |
| 0805 50 10 | TR | 55,7 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 118,0 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 20 50 | CN | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

58,0

MA

72,2

TN

80,5

TR

94,4

ZZ

76,3

0707 00 05

EG

170,1

TR

111,9

ZZ

141,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

146,0

ZZ

93,6

0805 10 20

AR

40,2

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

58,8

ZA

54,0

ZZ

46,9

0805 20 10

MA

65,1

ZZ

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

84,5

TR

80,1

ZZ

82,3

0805 50 10

TR

55,7

ZZ

55,7

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

118,0

ZA

80,2

ZZ

99,5

0808 20 50

CN

60,4

ZZ

60,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 1. decembris)

par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko Padome ieceļ četrus Eiropas žūrijas locekļus Eiropas Savienības rīcībai attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi

(2011/831/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1194/2011/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi (1), un jo īpaši tā 8. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmuma Nr. 1194/2011/ES 8. pantā noteikts, ka tiek izveidota Eiropas neatkarīgo ekspertu žūrija (“Eiropas žūrija”) un ka šajā žūrijā ir trīspadsmit locekļi, kurus ieceļ Eiropas iestādes un struktūras, un no šiem locekļiem četri jāieceļ Padomei uz trīs gadu termiņu. |
| --- | --- |

(1)

Lēmuma Nr. 1194/2011/ES 8. pantā noteikts, ka tiek izveidota Eiropas neatkarīgo ekspertu žūrija (“Eiropas žūrija”) un ka šajā žūrijā ir trīspadsmit locekļi, kurus ieceļ Eiropas iestādes un struktūras, un no šiem locekļiem četri jāieceļ Padomei uz trīs gadu termiņu.

| (2) | Katrai iestādei un struktūrai būtu jātiecas nodrošināt, lai to iecelto Eiropas žūrijas locekļu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas. |
| --- | --- |

(2)

Katrai iestādei un struktūrai būtu jātiecas nodrošināt, lai to iecelto Eiropas žūrijas locekļu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas.

| (3) | Brīdī, kad tiek izsludināts kandidātu konkurss, dalībvalstis, kurām minētajā žūrijā jau ir viens vai vairāki eksperti, kurus iecēlusi cita iestāde vai struktūra, nevis Padome, tiek mudinātas, lemjot par savu dalību procesā, ņemt vērā mērķi Eiropas žūrijā palielināt ģeogrāfisko un dzimumu līdzsvaru. |
| --- | --- |

(3)

Brīdī, kad tiek izsludināts kandidātu konkurss, dalībvalstis, kurām minētajā žūrijā jau ir viens vai vairāki eksperti, kurus iecēlusi cita iestāde vai struktūra, nevis Padome, tiek mudinātas, lemjot par savu dalību procesā, ņemt vērā mērķi Eiropas žūrijā palielināt ģeogrāfisko un dzimumu līdzsvaru.

| (4) | Padomei ir lietderīgi pieņemt lēmumu par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko tā ieceļ savus četrus Eiropas žūrijas locekļus. |
| --- | --- |

(4)

Padomei ir lietderīgi pieņemt lēmumu par praktisko un procesuālo mehānismu, saskaņā ar ko tā ieceļ savus četrus Eiropas žūrijas locekļus.

| (5) | Šim mehānismam vajadzētu būt taisnīgam, viegli īstenojamam, nediskriminējošam, pārredzamam, un tam būtu jācenšas nodrošināt, ka Eiropas žūrijā ieceltie locekļi pienācīgi pilda savus pienākumus. |
| --- | --- |

(5)

Šim mehānismam vajadzētu būt taisnīgam, viegli īstenojamam, nediskriminējošam, pārredzamam, un tam būtu jācenšas nodrošināt, ka Eiropas žūrijā ieceltie locekļi pienācīgi pilda savus pienākumus.

| (6) | Šos pasākumus nepieciešamības gadījumā vajadzētu pielāgot, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, izvērtējot rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi, kā paredzēts Lēmuma Nr. 1194/2011/ES 18. pantā, |
| --- | --- |

(6)

Šos pasākumus nepieciešamības gadījumā vajadzētu pielāgot, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, izvērtējot rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi, kā paredzēts Lēmuma Nr. 1194/2011/ES 18. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Padome pieņem lēmumu par četru Eiropas žūrijas locekļu iecelšanu saskaņā ar 2. pantā paredzēto praktisko un procesuālo mehānismu.

2. pants

1.   Dalībvalstis tiek aicinātas izvirzīt Eiropas žūrijas locekļu kandidātus. Dalībvalstu līdzdalība procesā ir brīvprātīga. Katrai dalībvalstij ir tiesības izvirzīt tikai vienu kandidātu. Lai nodrošinātu līdzsvarotu ģeogrāfisko pārstāvību, tās dalībvalstis, kuru ekspertus Padome ir iecēlusi uz iepriekšējo pilnvaru termiņu, nepiedalās konkursā.

2.   Kandidātus izvirza, iesniedzot rakstisku pieteikumu, skaidri parādot, ka attiecīgais kandidāts ir neatkarīgs eksperts ar ievērojamu pieredzi un zināšanām jomās, uz kurām attiecas rīcības mērķi, un ir gatavs strādāt Eiropas žūrijā atbilstīgi pielikuma 1. daļā paredzētajām prasībām. Minētajos pieteikumos iekļauj arī pienācīgi parakstītu deklarāciju, kas izklāstīta pielikuma 2. daļā.

3.   Pieteikumos katram kandidātam norādīta viena galvenā zināšanu kategorija no turpmāk minētajām:

| — | Eiropas vēsture un kultūras, |
| --- | --- |

—

Eiropas vēsture un kultūras,

| — | izglītība un jaunatne, |
| --- | --- |

—

izglītība un jaunatne,

| — | kultūras pārvaldība, tostarp mantojuma dimensija, |
| --- | --- |

—

kultūras pārvaldība, tostarp mantojuma dimensija,

| — | komunikācijas un tūrisms. |
| --- | --- |

—

komunikācijas un tūrisms.

4.   Pieteikumi, kurus Padomes attiecīgā sagatavošanas struktūra atzinusi par derīgiem, piedalās izlozē, lai atlasītu vienu kandidātu katrā no 3. punktā minētajām četrām kategorijām. Pirmais katrā kategorijā izlozētais vārds tiek uzskatīts par atlasītu. Šo atlasi pēc tam apstiprina Padome.

5.   Ja vienā vai vairākās kategorijās nav kandidātu, vienu vai vairākus papildu kandidātus izlozē no kategorijām, kurās ir visvairāk kandidātu. Ja attiecīgajā kategorijā ir tikai viens kandidāts, minēto kandidātu uzskata par atlasītu bez izlozes.

6.   Ja Eiropas žūrijas loceklis nespēj pildīt savas pilnvaras, dalībvalsts, kura iecēlusi attiecīgo locekli, pēc iespējas ātrāk ieceļ aizstājēju. Šādu iecelšanu īsteno saskaņā ar pielikuma 1. un 2. daļā paredzētajām prasībām, un to piemēro minētā locekļa atlikušajam pilnvaru termiņam.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 1. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

W. KOSINIAK-KAMYSZ

---

(1)  OV L 303, 22.11.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

SARAKSTS AR PRASĪBĀM, KAS JĀPILDA KANDIDĀTIEM

1.   DAĻA

Katrā rakstiskā pieteikumā iekļauj:

| — | aprakstu par kandidāta izglītību, darba pieredzi un izciliem sasniegumiem, kas attiecas uz rīcības mērķiem un kritērijiem, kam jāatbilst objektiem, |
| --- | --- |

—

aprakstu par kandidāta izglītību, darba pieredzi un izciliem sasniegumiem, kas attiecas uz rīcības mērķiem un kritērijiem, kam jāatbilst objektiem,

| — | konkrētās zināšanu kategorijas izvēli, kam pievieno skaidrojumu, kāpēc izdarīta tāda izvēle. |
| --- | --- |

—

konkrētās zināšanu kategorijas izvēli, kam pievieno skaidrojumu, kāpēc izdarīta tāda izvēle.

2.   DAĻA

Katrā pieteikumā iekļauj šādu rakstisku deklarāciju:

“Es apzinos:

| — | pienākumus, ko ietver šis amats, un spēju darbam Eiropas žūrijā veltīt pienācīgu skaitu darbdienu gadā, |
| --- | --- |

—

pienākumus, ko ietver šis amats, un spēju darbam Eiropas žūrijā veltīt pienācīgu skaitu darbdienu gadā,

| — | to, ka dalība Eiropas žūrijā nav goda amats un ka es saņemšu no Komisijas atalgojumu par šo darbu, kā arī ceļojuma un uzturēšanās izmaksu atlīdzinājumu, |
| --- | --- |

—

to, ka dalība Eiropas žūrijā nav goda amats un ka es saņemšu no Komisijas atalgojumu par šo darbu, kā arī ceļojuma un uzturēšanās izmaksu atlīdzinājumu,

| — | to, ka šie pienākumi prasa neatkarību un ka man katru gadu būs jāparaksta deklarācija, apliecinot, ka man nav pastāvošu vai iespējamu interešu konfliktu saskaņā ar 8. panta 5. punktu Lēmumā Nr. 1194/2011/ES.” |
| --- | --- |

—

to, ka šie pienākumi prasa neatkarību un ka man katru gadu būs jāparaksta deklarācija, apliecinot, ka man nav pastāvošu vai iespējamu interešu konfliktu saskaņā ar 8. panta 5. punktu Lēmumā Nr. 1194/2011/ES.”

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 7. decembris)

attiecībā uz norādījumiem par ES korporatīvo reģistrāciju, trešo valstu un vispārējo reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 8896)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/832/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (1) un jo īpaši tās 3. pantu un 46. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1221/2009 organizācijām ar vairākiem objektiem, kuri atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešās valstīs, paredz iespēju reģistrēties EMAS. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1221/2009 organizācijām ar vairākiem objektiem, kuri atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešās valstīs, paredz iespēju reģistrēties EMAS.

| (2) | Uzņēmumiem un citām organizācijām ar objektiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs vai trešās valstīs, būtu jāsaņem papildu informācija un ieteikumi par iespējām reģistrēties EMAS. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmumiem un citām organizācijām ar objektiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs vai trešās valstīs, būtu jāsaņem papildu informācija un ieteikumi par iespējām reģistrēties EMAS.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1221/2009 49. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1221/2009 49. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1221/2009 46. panta 4. punkta piemērošanas nolūkā un lai sniegtu papildu skaidrojošu informāciju 3. panta piemērošanas nolūkā, Komisija pieņem šos norādījumus par korporatīvo reģistrāciju ES, reģistrāciju trešās valstīs un korporatīvo reģistrāciju EMAS.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Norādījumi par ES korporatīvo reģistrāciju, reģistrāciju trešās valstīs un vispārējo reģistrāciju EMAS (Regula (EK) Nr. 1221/2009)

1.   IEVADS

Šā dokumenta mērķis ir sniegt norādījumus par to, kā darbojas Eiropas vides vadības un audita sistēma (EMAS), organizācijām, kuras darbojas ar meitasuzņēmumiem un objektiem, kuri atrodas vairākās ES dalībvalstīs un/vai trešās valstīs, un sniegt konkrētus norādījumus dalībvalstīm, verificētājiem un organizācijām, kuras tos var izmantot reģistrācijas nolūkos. Šie norādījumi izriet no EMAS regulas (1) 46. panta 4. punkta, kurā noteikts, ka “Komisija sadarbībā ar kompetento iestāžu forumu izstrādā norādījumus par organizāciju reģistrēšanu ārpus Kopienas”, un 16. panta 3. punkta, kurā noteikts, ka “kompetento iestāžu forums izstrādā norādījumus, lai nodrošinātu konsekventu kārtību organizāciju reģistrācijai saskaņā ar šo regulu, ietverot organizāciju reģistrācijas atjaunošanu un saglabāšanu, un svītrošanu no reģistra uz laiku vai pavisam gan Kopienā, gan ārpus tās”.

Kad 1993. gadā ieviesa EMAS, tā bija paredzēta, lai ietvertu atsevišķus organizāciju objektus no rūpniecības un ražošanas nozarēm. Pēc pirmās pārskatīšanas 2001. gadā visām organizācijām ar vairākiem objektiem (kuri atrodas kādā ES dalībvalstī un EEZ, kā iepriekš) tika atvērta EMAS II. Pēc tam tika atvērta EMAS III, un tagad to piemēro organizācijām gan ES, gan ārpus tās.

EMAS atvēršana trešām valstīm nodrošina visām organizācijām līdzekli, lai sasniegtu augstus rādītājus vides jomā, kurus var publiski atzīt ieinteresētās personas Eiropas Kopienas nozarēs.

Dalībvalstis var brīvi pieņemt lēmumu par to, vai valsts kompetentā iestāde/iestādes nodrošinās organizāciju reģistrāciju trešās valstīs saskaņā ar EMAS regulas 11. panta 1. punktu.

Reģistrācija

Organizāciju ar vairākiem objektiem ES reģistrācijas un organizāciju reģistrāciju ārpus ES savstarpējās saistības dēļ praksē var rasties vairākas atšķirīgas situācijas. Šajā dokumentā sniegti vispārīgi norādījumi par gadījumiem, ar kuriem ir jātiek galā kompetentām iestādēm, vides verificētājiem un organizācijām, kuras pretendē uz EMAS. Tiek analizētas trīs īpašu veidu situācijas:

| — | 1 situācija: organizāciju ar objektiem, kuri atrodas vairākās ES dalībvalstīs, reģistrācija (ES korporatīvā reģistrācija), |
| --- | --- |

—

1 situācija: organizāciju ar objektiem, kuri atrodas vairākās ES dalībvalstīs, reģistrācija (ES korporatīvā reģistrācija),

| — | 2. situācija: vienas vai korporatīvas organizācijas ar objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, reģistrācija (trešo valstu reģistrācija) un |
| --- | --- |

—

2. situācija: vienas vai korporatīvas organizācijas ar objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, reģistrācija (trešo valstu reģistrācija) un

| — | 3. situācija: organizāciju ar objektiem, kuri atrodas gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs, reģistrācija (vispārējā reģistrācija). |
| --- | --- |

—

3. situācija: organizāciju ar objektiem, kuri atrodas gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs, reģistrācija (vispārējā reģistrācija).

Visās trijās procedūrās organizācija var pieteikties vienai korporatīvai visu šo objektu vai to daļas reģistrācijai. Reģistrācijā iekļaujamo objektu izvēle ir pieteikuma iesniedzējas organizācijas ziņā.

Piezīme

Vienkāršu ES valsts korporatīvās reģistrācijas gadījumu šajos norādījumos neaplūko.

Šie norādījumi attiecas uz tādiem jautājumiem kā:

| — | kompetentās iestādes noteikšana, |
| --- | --- |

—

kompetentās iestādes noteikšana,

| — | vides verificētāju, kuri darbojas ārpus ES, akreditācija vai licencēšana, |
| --- | --- |

—

vides verificētāju, kuri darbojas ārpus ES, akreditācija vai licencēšana,

| — | šo procedūru koordinācija dalībvalstu starpā, |
| --- | --- |

—

šo procedūru koordinācija dalībvalstu starpā,

| — | atbilstība tiesību aktiem trešās valstīs, |
| --- | --- |

—

atbilstība tiesību aktiem trešās valstīs,

| — | korporatīvās reģistrācijas atjaunošana, dzēšana un apturēšana. |
| --- | --- |

—

korporatīvās reģistrācijas atjaunošana, dzēšana un apturēšana.

Prasības šajās trijās situācijās bieži vien ir diezgan līdzīgas, tomēr savstarpējas atsauces uz nodaļām ir izmantotas minimāli, lai uzlabotu teksta lasāmību. Šā iemesla dēļ ir iespējami atkārtojumi.

EMAS uzticamības labad ir svarīgi, lai regula tiktu piemērota vienādi gan ES, gan ārpus tās. Šajā nolūkā jāņem vērā atšķirības un grūtības īstenot dažus konkrētus EMAS aspektus, piemēram, tiesisko atbilstību. Kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās ir atļauta trešo valstu reģistrācija, pieņem īpašu kārtību, lai nodrošinātu, ka rezultātā EMAS Eiropas Savienībā un ārpus tās ir līdzvērtīgas sistēmas. Vēsturiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm var virzīt trešo valstu un vispārējās EMAS īstenošanu, un tās var izmantot tā, lai veicinātu EMAS paplašināšanu visā pasaulē.

2.   TERMINOLOĢIJA

Šajā norādījumu dokumentā tiks izmantota tālāk aprakstītā terminoloģija.

| | Galvenā pārvalde ir pārvaldības vienība organizācijas ar vairākiem objektiem priekšgalā, kura kontrolē un koordinē organizācijas galvenās funkcijas, piemēram, stratēģisko plānošanu, komunikāciju, nodokļus, juridiskos, mārketinga, finanšu jautājumus un citus. |
| --- | --- |

Galvenā pārvalde ir pārvaldības vienība organizācijas ar vairākiem objektiem priekšgalā, kura kontrolē un koordinē organizācijas galvenās funkcijas, piemēram, stratēģisko plānošanu, komunikāciju, nodokļus, juridiskos, mārketinga, finanšu jautājumus un citus.

| | Vadības centrs ir objekts, izņemot galveno pārvaldi organizācijai ar vairākiem objektiem, kas ir īpaši izraudzīts reģistrācijas nolūkā saskaņā ar EMAS regulu un kurā tiek nodrošināta vides vadības kontrole un koordinācija. |
| --- | --- |

Vadības centrs ir objekts, izņemot galveno pārvaldi organizācijai ar vairākiem objektiem, kas ir īpaši izraudzīts reģistrācijas nolūkā saskaņā ar EMAS regulu un kurā tiek nodrošināta vides vadības kontrole un koordinācija.

| | Vadošā kompetentā iestāde ir kompetentā iestāde, kas atbild par ES korporatīvās reģistrācijas, trešo valstu un vispārējās reģistrācijas kārtību. |
| --- | --- |

Vadošā kompetentā iestāde ir kompetentā iestāde, kas atbild par ES korporatīvās reģistrācijas, trešo valstu un vispārējās reģistrācijas kārtību.

Piezīme

EMAS regulas 3. panta 3. punkts attiecas uz (vadošās) kompetentās iestādes noteikšanu.

Atkarībā no iepriekšminētajām “situācijām” vadošās kompetentās iestādes noteikšana var mainīties šādi:

| — | 1. situācijas gadījumā (ES korporatīvā reģistrācija) vadošā kompetentā iestāde ir kompetentā iestāde no dalībvalsts, kurā atrodas pieteicējas organizācijas galvenā pārvalde vai vadības centrs, |
| --- | --- |

—

1. situācijas gadījumā (ES korporatīvā reģistrācija) vadošā kompetentā iestāde ir kompetentā iestāde no dalībvalsts, kurā atrodas pieteicējas organizācijas galvenā pārvalde vai vadības centrs,

| — | trešās valsts un vispārējās reģistrācijas gadījumā dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina reģistrāciju organizācijām ārpus Kopienas un tur, kur ir akreditēts verificētājs. Citiem vārdiem sakot, pirmkārt, dalībvalstij ir jānodrošina trešo valstu reģistrācija un, otrkārt, ir jābūt pieejamiem verificētājiem, kuri ir akreditēti vai licencēti verifikācijām šajās trešās valstīs, kur atrodas reģistrācijas procesā iekļautie objekti. |
| --- | --- |

—

trešās valsts un vispārējās reģistrācijas gadījumā dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina reģistrāciju organizācijām ārpus Kopienas un tur, kur ir akreditēts verificētājs. Citiem vārdiem sakot, pirmkārt, dalībvalstij ir jānodrošina trešo valstu reģistrācija un, otrkārt, ir jābūt pieejamiem verificētājiem, kuri ir akreditēti vai licencēti verifikācijām šajās trešās valstīs, kur atrodas reģistrācijas procesā iekļautie objekti.

3.   ES KORPORATĪVĀ REĢISTRĀCIJA – ORGANIZĀCIJU AR VAIRĀKIEM OBJEKTIEM VAIRĀKĀS DALĪBVALSTĪS REĢISTRĀCIJA

3.1.   Piemērojamie tiesību akti un atbilstība tiesību aktiem ES dalībvalstīs

| 3.1.1. | Organizācijām ir vienmēr jābūt atbilstošām ES un valsts tiesību aktu prasībām, kas piemērojamas EMAS reģistrācijā iekļautajiem objektiem. |
| --- | --- |

3.1.1.

Organizācijām ir vienmēr jābūt atbilstošām ES un valsts tiesību aktu prasībām, kas piemērojamas EMAS reģistrācijā iekļautajiem objektiem.

| 3.1.2. | Saskaņā ar EMAS regulas IV pielikuma B punkta g) apakšpunktu organizāciju vides deklarācija ietver atsauci uz piemērojamajām tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi. |
| --- | --- |

3.1.2.

Saskaņā ar EMAS regulas IV pielikuma B punkta g) apakšpunktu organizāciju vides deklarācija ietver atsauci uz piemērojamajām tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi.

| 3.1.3. | Lai nodrošinātu “materiālus vai dokumentārus pierādījumus par atbilstību tiesību aktiem”, kā minēts EMAS regulas 4. panta 4. punktā, organizācija var sniegt atzinumus no kompetentām izpildiestādēm, kas nodrošina, ka nav pierādījumu neatbilstībai un/vai tam, ka uzņēmums iesaistīts attiecīgās izpildes procedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās. Verificētāji – kā daļu no pārbaudes procedūras – pārbauda visas vides licences vai atļaujas, ko piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas dalībvalstī, kurā atrodas objekts. |
| --- | --- |

3.1.3.

Lai nodrošinātu “materiālus vai dokumentārus pierādījumus par atbilstību tiesību aktiem”, kā minēts EMAS regulas 4. panta 4. punktā, organizācija var sniegt atzinumus no kompetentām izpildiestādēm, kas nodrošina, ka nav pierādījumu neatbilstībai un/vai tam, ka uzņēmums iesaistīts attiecīgās izpildes procedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās. Verificētāji – kā daļu no pārbaudes procedūras – pārbauda visas vides licences vai atļaujas, ko piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas dalībvalstī, kurā atrodas objekts.

3.2.   Kompetento iestāžu uzdevumi

| 3.2.1. | ES korporatīvās reģistrācijas gadījumā organizācijas galvenās pārvaldes vai vadības centra (šādā secībā) atrašanās vieta ir izšķirošā, nosakot, kura ir vadošā kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

3.2.1.

ES korporatīvās reģistrācijas gadījumā organizācijas galvenās pārvaldes vai vadības centra (šādā secībā) atrašanās vieta ir izšķirošā, nosakot, kura ir vadošā kompetentā iestāde.

| 3.2.2. | ES korporatīvās reģistrācijas gadījumā vadošā kompetentā iestāde sadarbojas ar pilnīgi visām kompetentajām iestādēm, kas atrodas dalībvalstīs, kurās atrodas korporatīvās reģistrācijas procesā iekļauti objekti. |
| --- | --- |

3.2.2.

ES korporatīvās reģistrācijas gadījumā vadošā kompetentā iestāde sadarbojas ar pilnīgi visām kompetentajām iestādēm, kas atrodas dalībvalstīs, kurās atrodas korporatīvās reģistrācijas procesā iekļauti objekti.

| 3.2.3. | Vadošā kompetentā iestāde ir atbildīga par reģistrāciju un koordinē procedūru ar citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm.
  Vadošā kompetentā iestāde nedrīkst reģistrēt organizāciju, apturēt, svītrot vai atjaunot tās reģistrāciju, ja citas dalībvalsts, kurā atrodas reģistrācijā iekļautās organizācijas objekti, kompetentā iestāde nepiekrīt šai reģistrācijai, apturēšanai, dzēšanai vai atjaunošanai (skatīt šo norādījumu 3.4. un 3.6. punktu). Kā norādīts 3.4.6. punktā, vadošā kompetentā iestāde var arī nolemt turpināt korporatīvās reģistrācijas procedūru mazākā apjomā (piemēram, bez apstrīdētā objekta). |
| --- | --- |

3.2.3.

Vadošā kompetentā iestāde ir atbildīga par reģistrāciju un koordinē procedūru ar citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

Vadošā kompetentā iestāde nedrīkst reģistrēt organizāciju, apturēt, svītrot vai atjaunot tās reģistrāciju, ja citas dalībvalsts, kurā atrodas reģistrācijā iekļautās organizācijas objekti, kompetentā iestāde nepiekrīt šai reģistrācijai, apturēšanai, dzēšanai vai atjaunošanai (skatīt šo norādījumu 3.4. un 3.6. punktu). Kā norādīts 3.4.6. punktā, vadošā kompetentā iestāde var arī nolemt turpināt korporatīvās reģistrācijas procedūru mazākā apjomā (piemēram, bez apstrīdētā objekta).

| 3.2.4. | Kompetentajām iestādēm būtu jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm savās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka gan kompetentā iestāde, gan akreditācijas vai licencēšanas iestāde spēj izpildīt savus attiecīgos uzdevumus koordinētā veidā. |
| --- | --- |

3.2.4.

Kompetentajām iestādēm būtu jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm savās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka gan kompetentā iestāde, gan akreditācijas vai licencēšanas iestāde spēj izpildīt savus attiecīgos uzdevumus koordinētā veidā.

| 3.2.5. | Kompetento iestāžu forums sešu mēnešu laikā pēc šā norādījumu dokumenta pieņemšanas izveido un apstiprina vispārīgos principus un īpašas koordinēšanas procedūras starp kompetentajām iestādēm. Pēc tam tos iesniedz pieņemšanai saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta EMAS regulas 48. panta 2. punktā un 49. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

3.2.5.

Kompetento iestāžu forums sešu mēnešu laikā pēc šā norādījumu dokumenta pieņemšanas izveido un apstiprina vispārīgos principus un īpašas koordinēšanas procedūras starp kompetentajām iestādēm. Pēc tam tos iesniedz pieņemšanai saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta EMAS regulas 48. panta 2. punktā un 49. panta 3. punktā.

| 3.2.6. | Kompetento iestāžu forums izstrādā standartizētas veidlapas visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās iepriekšminēto “koordinācijas procedūru” īstenošanai. Lai nodrošinātu efektīvu saziņu, vienlaikus samazinot pārpratumus, kuri izriet no valodas grūtībām, standartizētajās veidlapās galvenokārt būs atzīmējami lodziņi un ļoti ierobežots skaits vietu “komentāriem”, kuri var būt brīvā tekstā. Rakstveida pierādījumi par šo paziņojumu, izmantojot parasto pastu, e-pastu vai faksu, ir jāsaglabā domstarpību gadījumā starp kompetentām iestādēm.
  Iepriekšminētajās veidlapās aktualizējama pielikuma veidā būtu jāietver piemērojamo maksu saraksts attiecībā uz visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.6.

Kompetento iestāžu forums izstrādā standartizētas veidlapas visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās iepriekšminēto “koordinācijas procedūru” īstenošanai. Lai nodrošinātu efektīvu saziņu, vienlaikus samazinot pārpratumus, kuri izriet no valodas grūtībām, standartizētajās veidlapās galvenokārt būs atzīmējami lodziņi un ļoti ierobežots skaits vietu “komentāriem”, kuri var būt brīvā tekstā. Rakstveida pierādījumi par šo paziņojumu, izmantojot parasto pastu, e-pastu vai faksu, ir jāsaglabā domstarpību gadījumā starp kompetentām iestādēm.

Iepriekšminētajās veidlapās aktualizējama pielikuma veidā būtu jāietver piemērojamo maksu saraksts attiecībā uz visām dalībvalstīm.

3.3.   Akreditēto vai licencēto verificētāju uzdevumi

| 3.3.1. | Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir izklāstīti EMAS regulas V un VI nodaļā. |
| --- | --- |

3.3.1.

Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir izklāstīti EMAS regulas V un VI nodaļā.

| 3.3.2. | Vides vadības sistēmu verifikācija un EMAS vides deklarācijas validācija jāveic EMAS vides verificētājam, kurš ir akreditēts vai licencēts attiecīgajā jomā saskaņā ar NACE kodiem (2). |
| --- | --- |

3.3.2.

Vides vadības sistēmu verifikācija un EMAS vides deklarācijas validācija jāveic EMAS vides verificētājam, kurš ir akreditēts vai licencēts attiecīgajā jomā saskaņā ar NACE kodiem (2).

| 3.3.3. | Organizācijas ar vairākiem objektiem un darbības veidiem reģistrācijas gadījumā verificētāja(-u) akreditācijai jāaptver visi organizācijas objektu un darbības veidu NACE kodi. Ja verificētājs nav akreditēts vai licencēts visiem attiecīgajiem NACE kodiem, iesaista citus akreditētus vides verificētājus uz sadarbības pamata. Organizācijas, kura vēlas reģistrēties, ziņā ir izlemt, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā akreditētu verificētāju trūkums attiecīgiem NACE kodiem organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem) vairāku verificētāju izmantošanai. Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta EMAS regulas 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs ir atbildīgs par tās daļas(-u) verifikācijas rezultātu, kas ir viņa kompetences jomā (galvenokārt saistībā ar īpašiem NACE kodiem). Prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj vadošajai kompetentajai iestādei noteikt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to vadošā kompetentā iestāde var pārbaudīt, izmantojot sadarbības kompetentās iestādes (kurām savukārt būtu jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm), vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējās paziņošanas pienākumu, kā norādīts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas vadošajai kompetentajai iestādei arī ļauj pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi ietver šīs organizācijas kodus. |
| --- | --- |

3.3.3.

Organizācijas ar vairākiem objektiem un darbības veidiem reģistrācijas gadījumā verificētāja(-u) akreditācijai jāaptver visi organizācijas objektu un darbības veidu NACE kodi. Ja verificētājs nav akreditēts vai licencēts visiem attiecīgajiem NACE kodiem, iesaista citus akreditētus vides verificētājus uz sadarbības pamata. Organizācijas, kura vēlas reģistrēties, ziņā ir izlemt, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā akreditētu verificētāju trūkums attiecīgiem NACE kodiem organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem) vairāku verificētāju izmantošanai. Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta EMAS regulas 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs ir atbildīgs par tās daļas(-u) verifikācijas rezultātu, kas ir viņa kompetences jomā (galvenokārt saistībā ar īpašiem NACE kodiem). Prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj vadošajai kompetentajai iestādei noteikt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to vadošā kompetentā iestāde var pārbaudīt, izmantojot sadarbības kompetentās iestādes (kurām savukārt būtu jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm), vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējās paziņošanas pienākumu, kā norādīts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas vadošajai kompetentajai iestādei arī ļauj pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi ietver šīs organizācijas kodus.

| 3.3.4. | Verificētājiem, kuri ir akreditēti vai licencēti vienā dalībvalstī, ir atļauts darboties citās dalībvalstīs. Vismaz četras nedēļas pirms darbības uzsākšanas verificētāji nosūta paziņojumu akreditācijas vai licencēšanas iestādei, kas atrodas dalībvalstī(-īs), kurā(-ās) tie plāno darbību. |
| --- | --- |

3.3.4.

Verificētājiem, kuri ir akreditēti vai licencēti vienā dalībvalstī, ir atļauts darboties citās dalībvalstīs. Vismaz četras nedēļas pirms darbības uzsākšanas verificētāji nosūta paziņojumu akreditācijas vai licencēšanas iestādei, kas atrodas dalībvalstī(-īs), kurā(-ās) tie plāno darbību.

| 3.3.5. | Akreditācijas vai licencēšanas iestāde, kura uzrauga verificētāja(-u) veikumu tā/to dalībvalstī, problēmu/negatīvu rezultātu gadījumā nosūta uzraudzības ziņojumu kompetentajai iestādei šajā dalībvalstī. Šī kompetentā iestāde pēc tam nodod uzraudzības ziņojumu vadošajai kompetentajai iestādei, kura atbild par ES korporatīvo reģistrāciju. |
| --- | --- |

3.3.5.

Akreditācijas vai licencēšanas iestāde, kura uzrauga verificētāja(-u) veikumu tā/to dalībvalstī, problēmu/negatīvu rezultātu gadījumā nosūta uzraudzības ziņojumu kompetentajai iestādei šajā dalībvalstī. Šī kompetentā iestāde pēc tam nodod uzraudzības ziņojumu vadošajai kompetentajai iestādei, kura atbild par ES korporatīvo reģistrāciju.

| 3.3.6. | Ja pirmās reģistrācijas verifikācijas laikā verificētājs konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa nedrīkst parakstīt EMAS regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un EMAS vides deklarāciju. |
| --- | --- |

3.3.6.

Ja pirmās reģistrācijas verifikācijas laikā verificētājs konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa nedrīkst parakstīt EMAS regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un EMAS vides deklarāciju.

| 3.3.7. | Ja verificētājs konstatē neatbilstību reģistrācijas derīguma laikā vai atjaunošanas brīdī, viņš/viņa var ziņot (vadošajai) kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. EMAS reģistrācijas atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt EMAS regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju tikai tad, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu juridiskās atbilstības atjaunošanu. Ja organizācija neveic pietiekamus pasākumus, lai atrisinātu atbilstības problēmu, verificētājs neapstiprina aktualizēto paziņojumu un nedrīkst parakstīt deklarāciju un EMAS vides deklarāciju. Citiem vārdiem sakot, EMAS vides verificētājs paraksta deklarāciju un apstiprina EMAS vides deklarāciju tikai pilnīgas atbilstības gadījumā. |
| --- | --- |

3.3.7.

Ja verificētājs konstatē neatbilstību reģistrācijas derīguma laikā vai atjaunošanas brīdī, viņš/viņa var ziņot (vadošajai) kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. EMAS reģistrācijas atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt EMAS regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju tikai tad, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu juridiskās atbilstības atjaunošanu. Ja organizācija neveic pietiekamus pasākumus, lai atrisinātu atbilstības problēmu, verificētājs neapstiprina aktualizēto paziņojumu un nedrīkst parakstīt deklarāciju un EMAS vides deklarāciju. Citiem vārdiem sakot, EMAS vides verificētājs paraksta deklarāciju un apstiprina EMAS vides deklarāciju tikai pilnīgas atbilstības gadījumā.

3.4.   Reģistrācijas process

| 3.4.1. | Vispārīgie reģistrācijai piemērojamie noteikumi ir izklāstīti EMAS regulas II, III un IV nodaļā. |
| --- | --- |

3.4.1.

Vispārīgie reģistrācijai piemērojamie noteikumi ir izklāstīti EMAS regulas II, III un IV nodaļā.

| 3.4.2. | Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un vadošo kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar nepieciešamajiem reģistrācijas dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības. |
| --- | --- |

3.4.2.

Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un vadošo kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar nepieciešamajiem reģistrācijas dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības.

| 3.4.3. | Vadošā kompetentā iestāde pārbauda pieteikumā ietverto informāciju un paziņo to citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm. Tas nozīmē, ka iesaistītās kompetentās iestādes informē vadošo kompetento iestādi par informācijas par iesaistītajiem dalībvalstu objektiem derīgumu. |
| --- | --- |

3.4.3.

Vadošā kompetentā iestāde pārbauda pieteikumā ietverto informāciju un paziņo to citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm. Tas nozīmē, ka iesaistītās kompetentās iestādes informē vadošo kompetento iestādi par informācijas par iesaistītajiem dalībvalstu objektiem derīgumu.

| 3.4.4. | Iesaistītās kompetentās iestādes, izmantojot savas akreditācijas un licencēšanas iestādes, pārbauda viņu pašu dalībvalstīs, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais(-ie) verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) attiecībā uz visiem NACE kodiem attiecīgajā reģistrācijas procesā. Tas nozīmē, ka kompetentā iestāde pārbauda, vai verificētājs(-i) ir pienācīgi un savlaicīgi (vismaz četras nedēļas pirms katras verificēšanas dalībvalstī) nosūtījis(-uši) paziņojumu saskaņā ar EMAS regulas 24. panta 1. punktu. Tādēļ kompetentajai iestādei jebkurā gadījumā ir jānosūta savas dalībvalsts akreditācijas vai licencēšanas iestādei vienkārša ziņa, ka ir objekti, kas jāreģistrē, pamatojoties uz citu dalībvalstu verificētāju verifikācijas/validācijas darbībām. Ja akreditācijas un licencēšanas iestāde verificētāja kompetenci nav apstiprinājusi, akreditācijas vai licencēšanas iestāde var likt verificētājam ievērot attiecīgās prasības vai informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Bez šādas minimālās saziņas starp kompetentajām iestādēm un akreditācijas un licencēšanas iestādēm, kā arī starp kompetentajām iestādēm un vadošo kompetento iestādi varētu būt apdraudēti uzraudzības pasākumi. |
| --- | --- |

3.4.4.

Iesaistītās kompetentās iestādes, izmantojot savas akreditācijas un licencēšanas iestādes, pārbauda viņu pašu dalībvalstīs, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais(-ie) verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) attiecībā uz visiem NACE kodiem attiecīgajā reģistrācijas procesā. Tas nozīmē, ka kompetentā iestāde pārbauda, vai verificētājs(-i) ir pienācīgi un savlaicīgi (vismaz četras nedēļas pirms katras verificēšanas dalībvalstī) nosūtījis(-uši) paziņojumu saskaņā ar EMAS regulas 24. panta 1. punktu. Tādēļ kompetentajai iestādei jebkurā gadījumā ir jānosūta savas dalībvalsts akreditācijas vai licencēšanas iestādei vienkārša ziņa, ka ir objekti, kas jāreģistrē, pamatojoties uz citu dalībvalstu verificētāju verifikācijas/validācijas darbībām. Ja akreditācijas un licencēšanas iestāde verificētāja kompetenci nav apstiprinājusi, akreditācijas vai licencēšanas iestāde var likt verificētājam ievērot attiecīgās prasības vai informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Bez šādas minimālās saziņas starp kompetentajām iestādēm un akreditācijas un licencēšanas iestādēm, kā arī starp kompetentajām iestādēm un vadošo kompetento iestādi varētu būt apdraudēti uzraudzības pasākumi.

| 3.4.5. | Visas reģistrācijas procesā iesaistītās kompetentās iestādes piemēro savas valsts procedūras, lai pārbaudītu objektu, kuri atrodas viņu dalībvalstī, atbilstību EMAS regulai. Tās informē vadošo kompetento iestādi par savu lēmumu (var reģistrēt/nevar reģistrēt). Negatīva lēmuma gadījumā par tā pamatojumu kompetentā iestāde informē vadošo kompetento iestādi ar paziņojumu. Tā kā šis paziņojums ir saistošs, vadošā kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu pārtraukt korporatīvās reģistrācijas procedūru līdz brīdim, kad regulas prasības ir izpildītas (tādā gadījumā neviens no objektiem netiks reģistrēts EMAS), vai informēt organizāciju, ka tā var turpināt korporatīvās reģistrācijas procedūru bez apstrīdētā objekta. |
| --- | --- |

3.4.5.

Visas reģistrācijas procesā iesaistītās kompetentās iestādes piemēro savas valsts procedūras, lai pārbaudītu objektu, kuri atrodas viņu dalībvalstī, atbilstību EMAS regulai. Tās informē vadošo kompetento iestādi par savu lēmumu (var reģistrēt/nevar reģistrēt). Negatīva lēmuma gadījumā par tā pamatojumu kompetentā iestāde informē vadošo kompetento iestādi ar paziņojumu. Tā kā šis paziņojums ir saistošs, vadošā kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu pārtraukt korporatīvās reģistrācijas procedūru līdz brīdim, kad regulas prasības ir izpildītas (tādā gadījumā neviens no objektiem netiks reģistrēts EMAS), vai informēt organizāciju, ka tā var turpināt korporatīvās reģistrācijas procedūru bez apstrīdētā objekta.

| 3.4.6. | Pēc reģistrācijas lēmuma vadošā kompetentā iestāde par to informē visas iesaistītās valsts kompetentās iestādes, kuras par to informē attiecīgās izpildiestādes.

  Piezīme

  Eiropas Komisija aicina iesaistītās kompetentās iestādes apmainīties ar savu attiecīgo izpildiestāžu kontaktinformāciju, lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildiestādēm par to, ka izpildiestādēm nav zināmi nekādi neatbilstības gadījumi. |
| --- | --- |

3.4.6.

Pēc reģistrācijas lēmuma vadošā kompetentā iestāde par to informē visas iesaistītās valsts kompetentās iestādes, kuras par to informē attiecīgās izpildiestādes.

Piezīme

Eiropas Komisija aicina iesaistītās kompetentās iestādes apmainīties ar savu attiecīgo izpildiestāžu kontaktinformāciju, lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildiestādēm par to, ka izpildiestādēm nav zināmi nekādi neatbilstības gadījumi.

| 3.4.7. | Tiesiskās atbilstības uzraudzību valsts līmenī nodrošina valsts izpildiestādes un verificētāji verifikācijas procesa laikā. Ja šīs iestādes atklāj neatbilstības gadījumu, tām jāinformē valsts kompetentā iestāde, kura savukārt informē vadošo kompetento iestādi. |
| --- | --- |

3.4.7.

Tiesiskās atbilstības uzraudzību valsts līmenī nodrošina valsts izpildiestādes un verificētāji verifikācijas procesa laikā. Ja šīs iestādes atklāj neatbilstības gadījumu, tām jāinformē valsts kompetentā iestāde, kura savukārt informē vadošo kompetento iestādi.

| 3.4.8. | Ja dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgais tās organizācijas objekts, kura iesniedz pieteikumu korporatīvajai reģistrācijai, kompetentā iestāde konstatē tiesisko prasību pārkāpšanas pierādījumus, sūdzības vai citu būtisku informāciju, lai izpildītu prasības attiecībā uz reģistrāciju, atjaunošanu, apturēšanu un svītrošanu, tā bez kavēšanās nosūta vadošajai kompetentajai iestādei uzraudzības ziņojumu ar problēmas izklāstu. |
| --- | --- |

3.4.8.

Ja dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgais tās organizācijas objekts, kura iesniedz pieteikumu korporatīvajai reģistrācijai, kompetentā iestāde konstatē tiesisko prasību pārkāpšanas pierādījumus, sūdzības vai citu būtisku informāciju, lai izpildītu prasības attiecībā uz reģistrāciju, atjaunošanu, apturēšanu un svītrošanu, tā bez kavēšanās nosūta vadošajai kompetentajai iestādei uzraudzības ziņojumu ar problēmas izklāstu.

| 3.4.9. | Dažām dalībvalstīm ir pienākums iekasēt maksas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Līdz ar to vadošā kompetentā iestāde nav tiesīga lemt par maksām, kuras noteiktas saskaņā ar citu dalībvalstu tiesību aktiem. Vadošās kompetentās iestādes loma attiecībā uz maksām ir tikai informēt organizāciju par kopējo maksu summu un individuālo maksu, kas jāmaksā reģistrācijas procedūrā iesaistītajām valsts kompetentajām iestādēm. Vadošā kompetentā iestāde informē organizāciju arī par to, ka visas iesaistītās kompetentās iestādes maksu par korporatīvās reģistrācijas procedūrā iekļauto objektu reģistrāciju valstī iekasē tieši no attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējas organizācijas objektiem valstī.
  Visas iesaistītās kompetentās iestādes saskaņā ar EMAS regulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām informē vadošo kompetento iestādi, ka maksas ir faktiski samaksātas pirms reģistrācijas.

  Piezīme

  Eiropas Komisija noteikti aicina visas dalībvalstis pētīt iespējas samazināt maksas apmēru organizācijām, kuras piesakās korporatīvajai reģistrācijai. Korporatīvās reģistrācijas gadījumos administratīvās izmaksas, kas salīdzināmas ar parasto reģistrāciju, ir tikai vadošajai kompetentajai iestādei, bet iesaistītās kompetentās iestādes ir mazāk nodarbinātas, un tādējādi tām būs zemākas izmaksas. Maksas pazemināšana palielina EMAS sistēmu un korporatīvās reģistrācijas pievilcību. |
| --- | --- |

3.4.9.

Dažām dalībvalstīm ir pienākums iekasēt maksas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Līdz ar to vadošā kompetentā iestāde nav tiesīga lemt par maksām, kuras noteiktas saskaņā ar citu dalībvalstu tiesību aktiem. Vadošās kompetentās iestādes loma attiecībā uz maksām ir tikai informēt organizāciju par kopējo maksu summu un individuālo maksu, kas jāmaksā reģistrācijas procedūrā iesaistītajām valsts kompetentajām iestādēm. Vadošā kompetentā iestāde informē organizāciju arī par to, ka visas iesaistītās kompetentās iestādes maksu par korporatīvās reģistrācijas procedūrā iekļauto objektu reģistrāciju valstī iekasē tieši no attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējas organizācijas objektiem valstī.

Visas iesaistītās kompetentās iestādes saskaņā ar EMAS regulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām informē vadošo kompetento iestādi, ka maksas ir faktiski samaksātas pirms reģistrācijas.

Piezīme

Eiropas Komisija noteikti aicina visas dalībvalstis pētīt iespējas samazināt maksas apmēru organizācijām, kuras piesakās korporatīvajai reģistrācijai. Korporatīvās reģistrācijas gadījumos administratīvās izmaksas, kas salīdzināmas ar parasto reģistrāciju, ir tikai vadošajai kompetentajai iestādei, bet iesaistītās kompetentās iestādes ir mazāk nodarbinātas, un tādējādi tām būs zemākas izmaksas. Maksas pazemināšana palielina EMAS sistēmu un korporatīvās reģistrācijas pievilcību.

| 3.4.10. | Visām iesaistītajām kompetentajām iestādēm jāiekasē maksa atkarībā no to objektu reģistrācijas valstī, kuri iesaistīti korporatīvās reģistrācijas procedūrā, tieši attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējas organizācijas objektiem valstī. |
| --- | --- |

3.4.10.

Visām iesaistītajām kompetentajām iestādēm jāiekasē maksa atkarībā no to objektu reģistrācijas valstī, kuri iesaistīti korporatīvās reģistrācijas procedūrā, tieši attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējas organizācijas objektiem valstī.

3.5.   Jau reģistrētas organizācijas

| 3.5.1. | Ja ES korporatīvo reģistrāciju nolemj veikt jau reģistrēta organizācija, vadošā kompetentā iestāde pēc organizācijas lūguma drīkst paplašināt esošās reģistrācijas jomu, tādējādi saglabājot esošo numuru valsts reģistrā. Jāizdara arī ieraksts ar jaunu reģistrācijas numuru valsts reģistrā. Šādos gadījumos visas pārējās iesaistītās kompetentās iestādes no dalībvalstīm, kurās organizācija jau ir reģistrējusi objektus, nodrošina, ka esošās reģistrācijas tiks reģistrētas ar jaunu reģistrācijas numuru savos attiecīgajos reģistros. |
| --- | --- |

3.5.1.

Ja ES korporatīvo reģistrāciju nolemj veikt jau reģistrēta organizācija, vadošā kompetentā iestāde pēc organizācijas lūguma drīkst paplašināt esošās reģistrācijas jomu, tādējādi saglabājot esošo numuru valsts reģistrā. Jāizdara arī ieraksts ar jaunu reģistrācijas numuru valsts reģistrā. Šādos gadījumos visas pārējās iesaistītās kompetentās iestādes no dalībvalstīm, kurās organizācija jau ir reģistrējusi objektus, nodrošina, ka esošās reģistrācijas tiks reģistrētas ar jaunu reģistrācijas numuru savos attiecīgajos reģistros.

3.6.   Reģistrācijas svītrošana un apturēšana

| 3.6.1. | Šai īpašajai procedūrai piemēro vispārīgos noteikumus attiecībā uz svītrošanu un apturēšanu, kas noteikti EMAS regulas 15. pantā. |
| --- | --- |

3.6.1.

Šai īpašajai procedūrai piemēro vispārīgos noteikumus attiecībā uz svītrošanu un apturēšanu, kas noteikti EMAS regulas 15. pantā.

| 3.6.2. | Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju dara zināmu vadošajai kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

3.6.2.

Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju dara zināmu vadošajai kompetentajai iestādei.

| 3.6.3. | Katra kompetentā iestāde atbild par procedūrām, kas saistītas ar organizācijas objektiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja ir gadījums, kad organizācijas reģistrācija ir jāaptur vai tā jāsvītro no EMAS reģistra, kompetentā sadarbības iestāde informē vadošo kompetento iestādi ar paziņojumu par savu viedokli. Tas nozīmē, ka valsts kompetentās iestādes tikai izsniedz izziņas par attiecīgajiem objektiem savā valstī. Ja kādā no šiem paziņojumiem apstiprina, ka valstī objektu nevar reģistrēt, vadošā kompetentā iestāde sāk reģistrācijas dzēšanas vai apturēšanas procedūru, ņemot vērā EMAS regulas 15. panta prasības. Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par organizācijas reģistrācijas apturēšanu/svītrošanu vadošajai kompetentajai iestādei jāinformē pārējās sadarbībā iesaistītās kompetentās iestādes, lai tām būtu zināmi reģistrācijas apturēšanas/svītrošanas iemesli, ko veikusi viena vai vairākas kompetentās iestādes. Par pieņemto lēmumu un apturēšanas/svītrošanas iemesliem vadošā kompetentā iestāde informē arī organizācijas galveno pārvaldi vai vadības centru. Šādā veidā vadošā kompetentā iestāde organizācijai dod iespēju izlemt, vai svītrot visu organizāciju no EMAS reģistra vai izņemt apstrīdētos objektus no korporatīvās reģistrācijas darbības jomas. |
| --- | --- |

3.6.3.

Katra kompetentā iestāde atbild par procedūrām, kas saistītas ar organizācijas objektiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja ir gadījums, kad organizācijas reģistrācija ir jāaptur vai tā jāsvītro no EMAS reģistra, kompetentā sadarbības iestāde informē vadošo kompetento iestādi ar paziņojumu par savu viedokli. Tas nozīmē, ka valsts kompetentās iestādes tikai izsniedz izziņas par attiecīgajiem objektiem savā valstī. Ja kādā no šiem paziņojumiem apstiprina, ka valstī objektu nevar reģistrēt, vadošā kompetentā iestāde sāk reģistrācijas dzēšanas vai apturēšanas procedūru, ņemot vērā EMAS regulas 15. panta prasības. Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par organizācijas reģistrācijas apturēšanu/svītrošanu vadošajai kompetentajai iestādei jāinformē pārējās sadarbībā iesaistītās kompetentās iestādes, lai tām būtu zināmi reģistrācijas apturēšanas/svītrošanas iemesli, ko veikusi viena vai vairākas kompetentās iestādes. Par pieņemto lēmumu un apturēšanas/svītrošanas iemesliem vadošā kompetentā iestāde informē arī organizācijas galveno pārvaldi vai vadības centru. Šādā veidā vadošā kompetentā iestāde organizācijai dod iespēju izlemt, vai svītrot visu organizāciju no EMAS reģistra vai izņemt apstrīdētos objektus no korporatīvās reģistrācijas darbības jomas.

| 3.6.4. | Domstarpības starp atsevišķām valstu kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas korporatīvās reģistrācijas procedūrā, izšķir kompetento iestāžu forumā. Domstarpības starp vadošo kompetento iestādi un organizāciju izšķir saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde. Domstarpības starp organizāciju un atsevišķām kompetentajām iestādēm, piemēram, par korporatīvās reģistrācijas procedūrā ietverto atsevišķo objektu atbilstību tiesību aktiem, izšķir saskaņā ar konkrētajā dalībvalstī piemērojamajiem valsts tiesību aktiem. Domstarpības izšķir saskaņā ar EMAS regulas 15. panta prasībām. |
| --- | --- |

3.6.4.

Domstarpības starp atsevišķām valstu kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas korporatīvās reģistrācijas procedūrā, izšķir kompetento iestāžu forumā. Domstarpības starp vadošo kompetento iestādi un organizāciju izšķir saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde. Domstarpības starp organizāciju un atsevišķām kompetentajām iestādēm, piemēram, par korporatīvās reģistrācijas procedūrā ietverto atsevišķo objektu atbilstību tiesību aktiem, izšķir saskaņā ar konkrētajā dalībvalstī piemērojamajiem valsts tiesību aktiem. Domstarpības izšķir saskaņā ar EMAS regulas 15. panta prasībām.

| 3.6.5. | Ja starp iesaistītajām kompetentajām iestādēm izlīgumu nevar panākt kompetento iestāžu forumā, reģistrācijas procedūru iespējams turpināt bez apstrīdētā objekta. |
| --- | --- |

3.6.5.

Ja starp iesaistītajām kompetentajām iestādēm izlīgumu nevar panākt kompetento iestāžu forumā, reģistrācijas procedūru iespējams turpināt bez apstrīdētā objekta.

3.7.   Valodas jautājumi

| 3.7.1. | EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz dalībvalsts, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, šai informācijai ir jābūt arī šo dalībvalstu, kurās atrodas objekti, oficiālajā valodā vai vienā no to oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

3.7.1.

EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz dalībvalsts, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, šai informācijai ir jābūt arī šo dalībvalstu, kurās atrodas objekti, oficiālajā valodā vai vienā no to oficiālajām valodām.

4.   TREŠO VALSTU REĢISTRĀCIJA – ORGANIZĀCIJU AR VIENU VAI VAIRĀKIEM OBJEKTIEM TREŠĀS VALSTĪS REĢISTRĀCIJA (2. SITUĀCIJA)

EMAS trešo valstu reģistrācija ir organizācijas, kas darbojas vienā vai vairākās trešās valstīs, reģistrācija EMAS. Saskaņā ar EMAS regulu dalībvalstis var brīvi pieņemt lēmumu par to, vai valsts kompetentā(-ās) iestāde(-es) nodrošinās organizāciju reģistrāciju trešās valstīs atbilstoši EMAS regulas 11. panta 1. punktam.

4.1.   Piemērojamie tiesību akti un tiesiskā atbilstība trešās valstīs

| 4.1.1. | Organizācijām ir vienmēr jāievēro attiecīgās valsts tiesiskās prasības trešās valstīs, kurās atrodas EMAS reģistrācijā iekļautie objekti. |
| --- | --- |

4.1.1.

Organizācijām ir vienmēr jāievēro attiecīgās valsts tiesiskās prasības trešās valstīs, kurās atrodas EMAS reģistrācijā iekļautie objekti.

| 4.1.2. | Lai nodrošinātu, ka EMAS saglabā augstu mērķu un uzticamības līmeni, ir svarīgi, lai organizācijas trešā valstī veikums vides jomā sasniegtu līmeni, kas būtu pēc iespējas tuvu līmenim, kurš tiek prasīts ES organizācijām attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos. Tāpēc ir vēlams, lai organizācijas ārpus Kopienas papildus atsaucēm uz piemērojamām valsts vides prasībām vides deklarācijā atsauktos arī uz tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, ko piemēro līdzīgām organizācijām dalībvalstī, kurā organizācija paredz pieteikties reģistrācijai (EMAS regulas 4. panta 4. punkts). Vides prasības šajā sarakstā būtu jāizmanto kā atsauce, nosakot iespējami augstākus papildu darbības mērķus, bet tie nav saistoši organizācijas tiesiskās atbilstības novērtēšanā. |
| --- | --- |

4.1.2.

Lai nodrošinātu, ka EMAS saglabā augstu mērķu un uzticamības līmeni, ir svarīgi, lai organizācijas trešā valstī veikums vides jomā sasniegtu līmeni, kas būtu pēc iespējas tuvu līmenim, kurš tiek prasīts ES organizācijām attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos. Tāpēc ir vēlams, lai organizācijas ārpus Kopienas papildus atsaucēm uz piemērojamām valsts vides prasībām vides deklarācijā atsauktos arī uz tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, ko piemēro līdzīgām organizācijām dalībvalstī, kurā organizācija paredz pieteikties reģistrācijai (EMAS regulas 4. panta 4. punkts). Vides prasības šajā sarakstā būtu jāizmanto kā atsauce, nosakot iespējami augstākus papildu darbības mērķus, bet tie nav saistoši organizācijas tiesiskās atbilstības novērtēšanā.

| 4.1.3. | Saskaņā ar EMAS regulas IV pielikuma B punkta g) apakšpunktu organizācijas vides deklarācija ietver atsauci uz piemērojamām valsts vides tiesību prasībām. |
| --- | --- |

4.1.3.

Saskaņā ar EMAS regulas IV pielikuma B punkta g) apakšpunktu organizācijas vides deklarācija ietver atsauci uz piemērojamām valsts vides tiesību prasībām.

| 4.1.4. | Attiecībā uz objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, dokumentārajos pierādījumos, kas minēti EMAS regulas 4. panta 4. punktā, vēlams iekļaut:






  — | izziņas no trešās valsts izpildiestādēm, tostarp informāciju par vides atļaujām, ko piemēro organizācijai un kurā norāda, ka nav neatbilstības pierādījumu un/vai uzņēmums nav iesaistīts izpildprocedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Attiecībā uz objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, dokumentārajos pierādījumos, kas minēti EMAS regulas 4. panta 4. punktā, vēlams iekļaut:

—

izziņas no trešās valsts izpildiestādēm, tostarp informāciju par vides atļaujām, ko piemēro organizācijai un kurā norāda, ka nav neatbilstības pierādījumu un/vai uzņēmums nav iesaistīts izpildprocedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās,

| — | turklāt vides deklarācijā vēlams iekļaut arī atbilstības tabulas starp trešās valsts tiesību aktiem un tiesību aktiem valstī, kurā organizācija iesniedz reģistrācijas pieteikumu, kā minēts 4.1.2. punktā. |
| --- | --- |

—

turklāt vides deklarācijā vēlams iekļaut arī atbilstības tabulas starp trešās valsts tiesību aktiem un tiesību aktiem valstī, kurā organizācija iesniedz reģistrācijas pieteikumu, kā minēts 4.1.2. punktā.

4.2.   
  EMAS trešo valstu akreditācija un licencēšana

| 4.2.1. | Atbilstoši saviem līdzekļiem un darbības procedūrām dalībvalstis pieņem lēmumu par to, vai nodrošināt trešo valstu reģistrāciju. Šādā gadījumā dalībvalstis paredz, ka to valsts akreditācijas iestādes vai licencēšanas iestādes nodrošinās vides verificētāju akreditāciju vai licencēšanu attiecībā uz trešo valstu EMAS. Tikai tās dalībvalstis, kas akceptē “trešo valstu reģistrācijas” principu, ir tiesīgas reģistrēt organizācijas, kuras darbojas trešās valstīs. |
| --- | --- |

4.2.1.

Atbilstoši saviem līdzekļiem un darbības procedūrām dalībvalstis pieņem lēmumu par to, vai nodrošināt trešo valstu reģistrāciju. Šādā gadījumā dalībvalstis paredz, ka to valsts akreditācijas iestādes vai licencēšanas iestādes nodrošinās vides verificētāju akreditāciju vai licencēšanu attiecībā uz trešo valstu EMAS. Tikai tās dalībvalstis, kas akceptē “trešo valstu reģistrācijas” principu, ir tiesīgas reģistrēt organizācijas, kuras darbojas trešās valstīs.

| 4.2.2. | Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt trešo valstu reģistrāciju atbilstoši EMAS regulas 3. panta 3. punktam, iespēja iegūt reģistrāciju šajā konkrētajā dalībvalstī praktiski ir atkarīga no akreditēto verificētāju pieejamības. Potenciālajam verificētājam jābūt akreditētam tajā konkrētajā dalībvalstī, kura nodrošina trešo valstu reģistrāciju attiecībā uz konkrēto trešo valsti un konkrēto(-ajām) ekonomikas nozari(-ēm) (tās nosaka, pamatojoties uz NACE kodiem) attiecīgajā reģistrācijas procedūrā.

  Paskaidrojums

  Tas nozīmē, ka verificētājam, kurš veic verifikāciju konkrētajā trešā valstī, ir jābūt akreditētam šai konkrētajai trešai valstij un šo akreditāciju veic akreditācijas un licencēšanas iestāde tajā dalībvalstī, kura nodrošina reģistrāciju no trešām valstīm un kurā organizācija plāno reģistrēties. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt trešo valstu reģistrāciju atbilstoši EMAS regulas 3. panta 3. punktam, iespēja iegūt reģistrāciju šajā konkrētajā dalībvalstī praktiski ir atkarīga no akreditēto verificētāju pieejamības. Potenciālajam verificētājam jābūt akreditētam tajā konkrētajā dalībvalstī, kura nodrošina trešo valstu reģistrāciju attiecībā uz konkrēto trešo valsti un konkrēto(-ajām) ekonomikas nozari(-ēm) (tās nosaka, pamatojoties uz NACE kodiem) attiecīgajā reģistrācijas procedūrā.

Paskaidrojums

Tas nozīmē, ka verificētājam, kurš veic verifikāciju konkrētajā trešā valstī, ir jābūt akreditētam šai konkrētajai trešai valstij un šo akreditāciju veic akreditācijas un licencēšanas iestāde tajā dalībvalstī, kura nodrošina reģistrāciju no trešām valstīm un kurā organizācija plāno reģistrēties.

| 4.2.3. | Akreditācijā vai licencē, kuru verificētāji var iegūt attiecībā uz trešām valstīm, jānorāda, kurās trešās valstīs tā ir derīga, lai reģistrācijas atļauja atbilstu EMAS regulas 22. panta 2. punkta noteikumiem. Dalībvalstis izlemj, vai tās vēlas izdot atsevišķus sertifikātus par katru trešo valsti vai vispārēju akreditācijas sertifikātu, kam pievieno ģeogrāfisko pielikumu, kurā norāda valstis, kurās verifikācijas iestāžu darbība ir akreditēta.

  Paskaidrojums

  Ņemot vērā 22. pantu “Papildu prasības vides verificētājiem, kuri darbojas trešās valstīs”, ir skaidrs, ka akreditācija/licencēšana attiecībā uz trešām valstīm var būt tikai papildu akreditācija/licencēšana pamata akreditācijai/licencēšanai attiecībā uz Eiropu. Tas nozīmē, ka trešo valstu akreditācija/licencēšana tiek piešķirta kā papildu prasība vispārējai akreditācijai/licencēšanai noteiktā darbības jomā un tās prasībām. Līdz ar to akreditācijai/licencēšanai attiecībā uz trešām valstīm būs jāiekļauj akreditācija/licencēšana attiecībā uz vienu no dalībvalstīm un noteiktā darbības jomā.
  Ja verificētājs ir akreditēts vai licencēts vienā dalībvalstī, viņam/viņai ir tiesības brīvi veikt verifikācijas darbības citās dalībvalstīs saskaņā ar minētās regulas 24. pantu. |
| --- | --- |

4.2.3.

Akreditācijā vai licencē, kuru verificētāji var iegūt attiecībā uz trešām valstīm, jānorāda, kurās trešās valstīs tā ir derīga, lai reģistrācijas atļauja atbilstu EMAS regulas 22. panta 2. punkta noteikumiem. Dalībvalstis izlemj, vai tās vēlas izdot atsevišķus sertifikātus par katru trešo valsti vai vispārēju akreditācijas sertifikātu, kam pievieno ģeogrāfisko pielikumu, kurā norāda valstis, kurās verifikācijas iestāžu darbība ir akreditēta.

Paskaidrojums

Ņemot vērā 22. pantu “Papildu prasības vides verificētājiem, kuri darbojas trešās valstīs”, ir skaidrs, ka akreditācija/licencēšana attiecībā uz trešām valstīm var būt tikai papildu akreditācija/licencēšana pamata akreditācijai/licencēšanai attiecībā uz Eiropu. Tas nozīmē, ka trešo valstu akreditācija/licencēšana tiek piešķirta kā papildu prasība vispārējai akreditācijai/licencēšanai noteiktā darbības jomā un tās prasībām. Līdz ar to akreditācijai/licencēšanai attiecībā uz trešām valstīm būs jāiekļauj akreditācija/licencēšana attiecībā uz vienu no dalībvalstīm un noteiktā darbības jomā.

Ja verificētājs ir akreditēts vai licencēts vienā dalībvalstī, viņam/viņai ir tiesības brīvi veikt verifikācijas darbības citās dalībvalstīs saskaņā ar minētās regulas 24. pantu.

4.3.   Kompetentās iestādes uzdevumi

| 4.3.1. | Dalībvalstij, kurā ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, jānosaka, kurai kompetentajai iestādei var iesniegt pieteikumus trešās valsts reģistrācijai, un tai jābūt tai pašai iestādei, kura izraudzīta saskaņā ar 5.3.1. punktu. |
| --- | --- |

4.3.1.

Dalībvalstij, kurā ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, jānosaka, kurai kompetentajai iestādei var iesniegt pieteikumus trešās valsts reģistrācijai, un tai jābūt tai pašai iestādei, kura izraudzīta saskaņā ar 5.3.1. punktu.

| 4.3.2. | Pieteikumu trešo valstu reģistrācijai organizācijas ar objektiem, kuri atrodas vienīgi trešās valstīs, iesniedz jebkurai kompetentajai iestādei, kas šim nolūkam ir norīkota tajās dalībvalstīs, kurās ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | dalībvalsts paredz organizāciju reģistrāciju no trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Pieteikumu trešo valstu reģistrācijai organizācijas ar objektiem, kuri atrodas vienīgi trešās valstīs, iesniedz jebkurai kompetentajai iestādei, kas šim nolūkam ir norīkota tajās dalībvalstīs, kurās ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

dalībvalsts paredz organizāciju reģistrāciju no trešām valstīm;

| b) | ir pieejami akreditēti vai licencēti verificētāji verifikācijām trešās valstīs, kurās atrodas reģistrācijā iekļautie objekti, un šie verificētāji ir tiesīgi verificēt attiecīgos NACE kodus (citiem vārdiem sakot, lēmumā par verificētāja izvēli nosaka reģistrācijas dalībvalsti, un otrādi). |
| --- | --- |

b)

ir pieejami akreditēti vai licencēti verificētāji verifikācijām trešās valstīs, kurās atrodas reģistrācijā iekļautie objekti, un šie verificētāji ir tiesīgi verificēt attiecīgos NACE kodus (citiem vārdiem sakot, lēmumā par verificētāja izvēli nosaka reģistrācijas dalībvalsti, un otrādi).

| 4.3.3. | Kompetentajām iestādēm jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm savās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad dalībvalstis paredz organizāciju reģistrāciju no trešām valstīm, gan kompetentā iestāde, gan akreditācijas vai licencēšanas iestāde savus attiecīgos uzdevumus spēj izpildīt saskaņoti. |
| --- | --- |

4.3.3.

Kompetentajām iestādēm jākoordinē savas darbības ar akreditācijas un licencēšanas iestādēm savās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad dalībvalstis paredz organizāciju reģistrāciju no trešām valstīm, gan kompetentā iestāde, gan akreditācijas vai licencēšanas iestāde savus attiecīgos uzdevumus spēj izpildīt saskaņoti.

4.4.   Akreditēto vai licencēto verificētāju uzdevumi

| 4.4.1. | Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir paredzēti EMAS regulas V un VI nodaļā. |
| --- | --- |

4.4.1.

Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir paredzēti EMAS regulas V un VI nodaļā.

| 4.4.2. | Dalībvalstīm, kuras atļauj trešo valstu reģistrāciju, ir jāievieš īpaša sistēma, lai akreditētu vai licencētu verificētājus attiecībā uz trešām valstīm. Verificētāju akreditācija vai licencēšana tiks piešķirta pa valstīm kā papildinājums vispārējai akreditācijai vai licencei saskaņā ar specifikācijām, kuras aprakstītas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

4.4.2.

Dalībvalstīm, kuras atļauj trešo valstu reģistrāciju, ir jāievieš īpaša sistēma, lai akreditētu vai licencētu verificētājus attiecībā uz trešām valstīm. Verificētāju akreditācija vai licencēšana tiks piešķirta pa valstīm kā papildinājums vispārējai akreditācijai vai licencei saskaņā ar specifikācijām, kuras aprakstītas šajā iedaļā.

| 4.4.3. | Verificētājam(-iem) ir jābūt akreditētam(-iem) vai licencētam(-iem) attiecībā uz visiem organizācijas darbības veidu NACE kodiem saistībā ar šīs organizācijas objektiem, kurus paredzēts iekļaut reģistrācijas procedūrā. Sakarā ar iespējamo plašo darbības veidu apjomu, organizācijām ir iespēja izmantot vairākus akreditētus verificētājus pēc saviem ieskatiem. Patiesībā varētu būt grūti vai pat neiespējami norīkot vienu verificētāju visiem lielas organizācijas darbības veidiem. Ja verificētājs(-a) pats(-i) nav akreditēts(-a) vai licencēts(-a) attiecīgajiem NACE kodiem, konkrētajai sadarbībai iesaista citus vides verificētājus. Organizācija, kas vēlas reģistrēties, izlemj, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus/licencētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā attiecīgajiem NACE kodiem akreditētu verificētāju trūkums organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem), lai izmantotu vairākus verificētājus. |
| --- | --- |

4.4.3.

Verificētājam(-iem) ir jābūt akreditētam(-iem) vai licencētam(-iem) attiecībā uz visiem organizācijas darbības veidu NACE kodiem saistībā ar šīs organizācijas objektiem, kurus paredzēts iekļaut reģistrācijas procedūrā. Sakarā ar iespējamo plašo darbības veidu apjomu, organizācijām ir iespēja izmantot vairākus akreditētus verificētājus pēc saviem ieskatiem. Patiesībā varētu būt grūti vai pat neiespējami norīkot vienu verificētāju visiem lielas organizācijas darbības veidiem. Ja verificētājs(-a) pats(-i) nav akreditēts(-a) vai licencēts(-a) attiecīgajiem NACE kodiem, konkrētajai sadarbībai iesaista citus vides verificētājus. Organizācija, kas vēlas reģistrēties, izlemj, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus/licencētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā attiecīgajiem NACE kodiem akreditētu verificētāju trūkums organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem), lai izmantotu vairākus verificētājus.

| 4.4.4. | Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs atbild par tās/to verifikācijas daļas(-u) rezultātu, kas izriet no viņa/viņas kompetences jomas (galvenokārt saistībā ar konkrētiem NACE kodiem). Šāda prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj kompetentajai iestādei identificēt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to kompetentā iestāde, izmantojot akreditācijas un licencēšanas iestādes, var pārbaudīt, vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējas paziņošanas pienākumu, kā noteikts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas arī ļauj kompetentajai iestādei pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi atbilst attiecīgajai organizācijai. |
| --- | --- |

4.4.4.

Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs atbild par tās/to verifikācijas daļas(-u) rezultātu, kas izriet no viņa/viņas kompetences jomas (galvenokārt saistībā ar konkrētiem NACE kodiem). Šāda prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj kompetentajai iestādei identificēt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to kompetentā iestāde, izmantojot akreditācijas un licencēšanas iestādes, var pārbaudīt, vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējas paziņošanas pienākumu, kā noteikts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas arī ļauj kompetentajai iestādei pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi atbilst attiecīgajai organizācijai.

| 4.4.5. | Verificētājiem, kuri vēlas darboties trešās valstīs, ir jāsaņem īpaša akreditācija vai licence attiecīgajai valstij kā vispārējās akreditācijas vai licences papildinājums saskaņā ar specifikācijām, kuras noteiktas EMAS regulā. Tas nozīmē, ka tiem ir jābūt:






  a) | īpašai akreditācijai vai licencei attiecībā uz NACE kodiem, kurus piemēro organizācijai; |
| --- | --- | --- |

4.4.5.

Verificētājiem, kuri vēlas darboties trešās valstīs, ir jāsaņem īpaša akreditācija vai licence attiecīgajai valstij kā vispārējās akreditācijas vai licences papildinājums saskaņā ar specifikācijām, kuras noteiktas EMAS regulā. Tas nozīmē, ka tiem ir jābūt:

a)

īpašai akreditācijai vai licencei attiecībā uz NACE kodiem, kurus piemēro organizācijai;

| b) | zināšanām un izpratnei par tiesību, regulatīvo un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz vidi trešā valstī, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence; |
| --- | --- |

b)

zināšanām un izpratnei par tiesību, regulatīvo un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz vidi trešā valstī, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence;

| c) | jāzina un jāsaprot trešās valsts, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence, oficiālā valoda. |
| --- | --- |

c)

jāzina un jāsaprot trešās valsts, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence, oficiālā valoda.

| 4.4.6. | Verificētāji kā verifikācijas procedūras daļu pārbauda visas vides licences vai atļaujas, kuras piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas valstīs, uz kurām attiecas pieteikums. |
| --- | --- |

4.4.6.

Verificētāji kā verifikācijas procedūras daļu pārbauda visas vides licences vai atļaujas, kuras piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas valstīs, uz kurām attiecas pieteikums.

| 4.4.7. | Trešās valstīs verificētājs papildus saviem parastajiem pienākumiem veic padziļinātu organizācijas un tās reģistrācijas procesā iekļauto objektu tiesiskās atbilstības pārbaudi. Tādējādi, īpaši ņemot vērā EMAS regulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta saturu, verificētāji pārbauda, vai nav liecību par neatbilstībām attiecībā uz vidi. Verificētājiem jāizmanto izpildiestāžu konstatētais un tādēļ jāsazinās ar šīm iestādēm, lai iegūtu detalizētu informāciju par tiesisko atbilstību. Verificētājam ir jāpārbauda, vai, pamatojoties uz saņemtajiem lietiskajiem pierādījumiem, viņš/viņa ir pārliecināts(-a), piemēram, ar rakstisku ziņojumu no kompetentās izpildiestādes. Ja pierādījumi par noteikumu neievērošanu netiek konstatēti, to deklarē vides verificētāja deklarācijā par verifikācijas un apstiprināšanas darbībām (EMAS regulas VII pielikums). Šo deklarāciju paraksta verificētājs. Verificētājam ir pienākums pārbaudīt, vai EMAS regulā noteiktās prasības ir izpildītas, izmantojot parastās audita metodes, kas jāveic saskaņā ar EMAS regulu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu trešo valstu objektu reģistrācijas kvalitātes līmeni, salīdzinot ar līdzīgiem objektiem ES, verificētājs varētu apsvērt riska novērtējuma veikšanas nepieciešamību. |
| --- | --- |

4.4.7.

Trešās valstīs verificētājs papildus saviem parastajiem pienākumiem veic padziļinātu organizācijas un tās reģistrācijas procesā iekļauto objektu tiesiskās atbilstības pārbaudi. Tādējādi, īpaši ņemot vērā EMAS regulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunkta saturu, verificētāji pārbauda, vai nav liecību par neatbilstībām attiecībā uz vidi. Verificētājiem jāizmanto izpildiestāžu konstatētais un tādēļ jāsazinās ar šīm iestādēm, lai iegūtu detalizētu informāciju par tiesisko atbilstību. Verificētājam ir jāpārbauda, vai, pamatojoties uz saņemtajiem lietiskajiem pierādījumiem, viņš/viņa ir pārliecināts(-a), piemēram, ar rakstisku ziņojumu no kompetentās izpildiestādes. Ja pierādījumi par noteikumu neievērošanu netiek konstatēti, to deklarē vides verificētāja deklarācijā par verifikācijas un apstiprināšanas darbībām (EMAS regulas VII pielikums). Šo deklarāciju paraksta verificētājs. Verificētājam ir pienākums pārbaudīt, vai EMAS regulā noteiktās prasības ir izpildītas, izmantojot parastās audita metodes, kas jāveic saskaņā ar EMAS regulu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu trešo valstu objektu reģistrācijas kvalitātes līmeni, salīdzinot ar līdzīgiem objektiem ES, verificētājs varētu apsvērt riska novērtējuma veikšanas nepieciešamību.

| 4.4.8. | Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu verificētājam jāpārbauda, vai nav attiecīgu sūdzību no ieinteresētajām personām, vai jāpārliecinās, ka sūdzības ir pozitīvi atrisinātas. |
| --- | --- |

4.4.8.

Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu verificētājam jāpārbauda, vai nav attiecīgu sūdzību no ieinteresētajām personām, vai jāpārliecinās, ka sūdzības ir pozitīvi atrisinātas.

| 4.4.9. | Tās dalībvalstis, kuras paredz trešo valstu reģistrāciju, apsver noteiktu pasākumu ieviešanu, lai stiprinātu akreditācijas procesu nolūkā nodrošināt, ka verificētāji, kas akreditēti konkrētām trešām valstīm, zina, kā pārbaudīt organizācijas atbilstību piemērojamajiem valsts tiesību aktiem attiecīgajā trešā valstī. |
| --- | --- |

4.4.9.

Tās dalībvalstis, kuras paredz trešo valstu reģistrāciju, apsver noteiktu pasākumu ieviešanu, lai stiprinātu akreditācijas procesu nolūkā nodrošināt, ka verificētāji, kas akreditēti konkrētām trešām valstīm, zina, kā pārbaudīt organizācijas atbilstību piemērojamajiem valsts tiesību aktiem attiecīgajā trešā valstī.

| 4.4.10. | Dalībvalstis, kas paredz trešo valstu reģistrāciju, var apsvērt īpašu papildu noteikumu ieviešanu, lai pastiprinātu tiesiskās atbilstības pārbaudi un nodrošinātu reģistrācijas procesu līdzīgi kā ES. Dalībvalstis var jo īpaši apsvērt iespēju noslēgt nolīgumus (divpusēju nolīgumu, saprašanās memorandu u. c.). Šādi nolīgumi var ietvert procedūru, lai attiecīgās izpildiestādes trešā valstī un dalībvalstī sazinātos par tiesisko atbilstību, kā arī to, kā paziņot par piemērojamo tiesisko prasību pārkāpumiem dalībvalsts kompetentajai iestādei laikā starp sākotnējo reģistrāciju vai atjaunošanu un nākamo atjaunošanu. |
| --- | --- |

4.4.10.

Dalībvalstis, kas paredz trešo valstu reģistrāciju, var apsvērt īpašu papildu noteikumu ieviešanu, lai pastiprinātu tiesiskās atbilstības pārbaudi un nodrošinātu reģistrācijas procesu līdzīgi kā ES. Dalībvalstis var jo īpaši apsvērt iespēju noslēgt nolīgumus (divpusēju nolīgumu, saprašanās memorandu u. c.). Šādi nolīgumi var ietvert procedūru, lai attiecīgās izpildiestādes trešā valstī un dalībvalstī sazinātos par tiesisko atbilstību, kā arī to, kā paziņot par piemērojamo tiesisko prasību pārkāpumiem dalībvalsts kompetentajai iestādei laikā starp sākotnējo reģistrāciju vai atjaunošanu un nākamo atjaunošanu.

| 4.4.11. | Vismaz sešas nedēļas pirms verifikācijas vai validācijas trešā valstī vides verificētājs paziņo par savu akreditāciju vai sniedz informāciju par licenci un verifikācijas vai apstiprināšanas laiku un vietu akreditācijas vai licencēšanas iestādei dalībvalstī, kurā attiecīgā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu vai ir reģistrēta. Informāciju var sniegt arī tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ir paredzēts reģistrēt objektus. |
| --- | --- |

4.4.11.

Vismaz sešas nedēļas pirms verifikācijas vai validācijas trešā valstī vides verificētājs paziņo par savu akreditāciju vai sniedz informāciju par licenci un verifikācijas vai apstiprināšanas laiku un vietu akreditācijas vai licencēšanas iestādei dalībvalstī, kurā attiecīgā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu vai ir reģistrēta. Informāciju var sniegt arī tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ir paredzēts reģistrēt objektus.

| 4.4.12. | Ja verificētājs(-a) reģistrācijas laikā konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa neparaksta EMAS vides ziņojumu un 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju. |
| --- | --- |

4.4.12.

Ja verificētājs(-a) reģistrācijas laikā konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa neparaksta EMAS vides ziņojumu un 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju.

| 4.4.13. | Ja verificētājs(-a) konstatē neatbilstības gadījumu reģistrācijas derīguma termiņa laikā vai atjaunošanas brīdī, viņš/viņa var ziņot kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. Atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt tikai 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi atbilstošus pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu, ka tiesiskā atbilstība tiek atjaunota. Ja organizācija verificētājam nevar apliecināt, ka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu tiesisko atbilstību, verificētājs nevalidē aktualizēto deklarāciju un neparaksta deklarāciju un EMAS vides deklarāciju. |
| --- | --- |

4.4.13.

Ja verificētājs(-a) konstatē neatbilstības gadījumu reģistrācijas derīguma termiņa laikā vai atjaunošanas brīdī, viņš/viņa var ziņot kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. Atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt tikai 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi atbilstošus pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu, ka tiesiskā atbilstība tiek atjaunota. Ja organizācija verificētājam nevar apliecināt, ka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu tiesisko atbilstību, verificētājs nevalidē aktualizēto deklarāciju un neparaksta deklarāciju un EMAS vides deklarāciju.

4.5.   Reģistrācijas process

| 4.5.1. | Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar reģistrācijai nepieciešamajiem dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības. |
| --- | --- |

4.5.1.

Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar reģistrācijai nepieciešamajiem dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības.

| 4.5.2. | Pirms reģistrācijas pieteikums ir nosūtīts kompetentajai iestādei, organizācija iesniedz lietiskus vai dokumentārus pierādījumus verificētājam, ka nav neatbilstības pierādījumu piemērojamajām tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, kā aprakstīts šo norādījumu 4.1.4. punktā. |
| --- | --- |

4.5.2.

Pirms reģistrācijas pieteikums ir nosūtīts kompetentajai iestādei, organizācija iesniedz lietiskus vai dokumentārus pierādījumus verificētājam, ka nav neatbilstības pierādījumu piemērojamajām tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, kā aprakstīts šo norādījumu 4.1.4. punktā.

| 4.5.3. | Pēc EMAS prasību izpildes, jo īpaši to prasību izpildes, kuras piemēro reģistrācijas procesam, kas minēts regulas II pielikumā, un pēc tam, kad EMAS vides deklarāciju ir validējis akreditēts vai licencēts verificētājs, organizācija kompetentajai iestādei nosūta aizpildītu pieteikuma veidlapu un saistītos dokumentus, tostarp VI un VII pielikumu, reģistrēšanai. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pēc EMAS prasību izpildes, jo īpaši to prasību izpildes, kuras piemēro reģistrācijas procesam, kas minēts regulas II pielikumā, un pēc tam, kad EMAS vides deklarāciju ir validējis akreditēts vai licencēts verificētājs, organizācija kompetentajai iestādei nosūta aizpildītu pieteikuma veidlapu un saistītos dokumentus, tostarp VI un VII pielikumu, reģistrēšanai.

| 4.5.4. | Kompetentā iestāde pārbauda pieteikumā norādīto informāciju, un šajā nolūkā kompetentā iestāde sazinās ar attiecīgās valsts akreditācijas vai licencēšanas iestādi. |
| --- | --- |

4.5.4.

Kompetentā iestāde pārbauda pieteikumā norādīto informāciju, un šajā nolūkā kompetentā iestāde sazinās ar attiecīgās valsts akreditācijas vai licencēšanas iestādi.

| 4.5.5. | Akreditācijas un licencēšanas iestādes novērtē vides verificētāja kompetenci, ņemot vērā EMAS regulas 20., 21. un 22. pantā minētos elementus. Ja verificētāja kompetence netiek apstiprināta, akreditācijas un licencēšanas iestāde var likt verificētājam panākt atbilstību attiecīgajām prasībām un informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Un otrādi, kompetentajai iestādei jānosūta akreditācijas vai licencēšanas iestādei jebkurā gadījumā vienkārša ziņa, ka reģistrācijas pieteikums ir saņemts un ka ir reģistrācijai paredzēti trešo valstu objekti. Saņemot šādu ziņojumu, akreditācijas un licencēšanas iestādēm savi atzinumi par iesaistīto(-ajiem) verificētāju(-iem) būtu jānosūta kompetentajai iestādei. Tas atvieglo galīgo pārbaudi, ko veic kompetentā iestāde par to, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) visiem attiecīgajiem NACE kodiem reģistrācijas procesā. Bez šāda saziņas minimuma starp kompetento iestādi un akreditācijas un licencēšanas iestādi uzraudzības pasākumi varētu būt apdraudēti. |
| --- | --- |

4.5.5.

Akreditācijas un licencēšanas iestādes novērtē vides verificētāja kompetenci, ņemot vērā EMAS regulas 20., 21. un 22. pantā minētos elementus. Ja verificētāja kompetence netiek apstiprināta, akreditācijas un licencēšanas iestāde var likt verificētājam panākt atbilstību attiecīgajām prasībām un informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Un otrādi, kompetentajai iestādei jānosūta akreditācijas vai licencēšanas iestādei jebkurā gadījumā vienkārša ziņa, ka reģistrācijas pieteikums ir saņemts un ka ir reģistrācijai paredzēti trešo valstu objekti. Saņemot šādu ziņojumu, akreditācijas un licencēšanas iestādēm savi atzinumi par iesaistīto(-ajiem) verificētāju(-iem) būtu jānosūta kompetentajai iestādei. Tas atvieglo galīgo pārbaudi, ko veic kompetentā iestāde par to, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) visiem attiecīgajiem NACE kodiem reģistrācijas procesā. Bez šāda saziņas minimuma starp kompetento iestādi un akreditācijas un licencēšanas iestādi uzraudzības pasākumi varētu būt apdraudēti.

| 4.5.6. | Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, koordinē tiesiskās atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz informāciju, ko organizācija ir iesniegusi verificētājam. Tikai gadījumos, ja dalībvalsts ir noslēgusi īpašus nolīgumus ar trešām valstīm, kuros ietverti noteikumi, kas atļauj dalībvalstij sazināties ar izpildiestādēm trešās valstīs, viņi var tiesisko atbilstību izpildiestādēs trešās valstīs pārbaudīt tieši. Ja tā nav, kompetentajai iestādei ir jāpaļaujas uz verificētāju un/vai organizāciju, lai iegūtu lietiskus vai dokumentārus pierādījumus, kas pierāda atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām. |
| --- | --- |

4.5.6.

Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, koordinē tiesiskās atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz informāciju, ko organizācija ir iesniegusi verificētājam. Tikai gadījumos, ja dalībvalsts ir noslēgusi īpašus nolīgumus ar trešām valstīm, kuros ietverti noteikumi, kas atļauj dalībvalstij sazināties ar izpildiestādēm trešās valstīs, viņi var tiesisko atbilstību izpildiestādēs trešās valstīs pārbaudīt tieši. Ja tā nav, kompetentajai iestādei ir jāpaļaujas uz verificētāju un/vai organizāciju, lai iegūtu lietiskus vai dokumentārus pierādījumus, kas pierāda atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām.

4.6.   Reģistrācijas svītrošana un apturēšana

| 4.6.1. | Kompetentā iestāde ievēro vispārīgos noteikumus, kas EMAS regulā noteikti attiecībā uz reģistrācijas svītrošanu un apturēšanu. |
| --- | --- |

4.6.1.

Kompetentā iestāde ievēro vispārīgos noteikumus, kas EMAS regulā noteikti attiecībā uz reģistrācijas svītrošanu un apturēšanu.

| 4.6.2. | Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju paziņo kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

4.6.2.

Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju paziņo kompetentajai iestādei.

| 4.6.3. | Organizācijām no trešām valstīm, kuras cenšas panākt EMAS reģistrāciju un vēlas sākt reģistrācijas procedūru, ir jāpieņem, ka verificētājs var lūgt kompetentajai iestādei pārbaudīt iespējamos svītrošanas vai apturēšanas iemeslus, kas varētu notikt trešā valstī, kurā objekti ir izvietoti, pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas. Organizācijai jāsadarbojas un jāatbild verificētājam vai kompetentajai iestādei uz visiem jautājumiem par iespējamiem apturēšanas un svītrošanas iemesliem. Organizācijai arī jābūt gatavai segt verificētāja darba izmaksas saistībā ar situācijas noskaidrošanu. |
| --- | --- |

4.6.3.

Organizācijām no trešām valstīm, kuras cenšas panākt EMAS reģistrāciju un vēlas sākt reģistrācijas procedūru, ir jāpieņem, ka verificētājs var lūgt kompetentajai iestādei pārbaudīt iespējamos svītrošanas vai apturēšanas iemeslus, kas varētu notikt trešā valstī, kurā objekti ir izvietoti, pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas. Organizācijai jāsadarbojas un jāatbild verificētājam vai kompetentajai iestādei uz visiem jautājumiem par iespējamiem apturēšanas un svītrošanas iemesliem. Organizācijai arī jābūt gatavai segt verificētāja darba izmaksas saistībā ar situācijas noskaidrošanu.

| 4.6.4. | Nolīgumos, ja tie ir parakstīti starp dalībvalsti, kura atbild par reģistrāciju, un trešo valsti, varētu ietvert konkrētus noteikumus, lai nodrošinātu tiesisko uzraudzību un aktīvu paziņošanu par pārkāpumiem no izpildiestādēm trešā valstī kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

4.6.4.

Nolīgumos, ja tie ir parakstīti starp dalībvalsti, kura atbild par reģistrāciju, un trešo valsti, varētu ietvert konkrētus noteikumus, lai nodrošinātu tiesisko uzraudzību un aktīvu paziņošanu par pārkāpumiem no izpildiestādēm trešā valstī kompetentajai iestādei.

| 4.6.5. | Visās situācijās, pat ja ir šādi nolīgumi, verificētāja pienākums ir pārbaudīt tiesisko atbilstību. Atbilstības pārbaudēs jāiekļauj iespējamās sūdzības un neatbilstības, kuru dēļ var svītrot vai apturēt reģistrāciju. |
| --- | --- |

4.6.5.

Visās situācijās, pat ja ir šādi nolīgumi, verificētāja pienākums ir pārbaudīt tiesisko atbilstību. Atbilstības pārbaudēs jāiekļauj iespējamās sūdzības un neatbilstības, kuru dēļ var svītrot vai apturēt reģistrāciju.

| 4.6.6. | Varētu konsultēties ar NVO, kuras darbojas trešās valstīs, un izmantot tās kā informācijas avotu. Jebkurā gadījumā verificētājs ziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju, kas ir izgūta verifikācijas procesa laikā. |
| --- | --- |

4.6.6.

Varētu konsultēties ar NVO, kuras darbojas trešās valstīs, un izmantot tās kā informācijas avotu. Jebkurā gadījumā verificētājs ziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju, kas ir izgūta verifikācijas procesa laikā.

4.7.   Valodas jautājumi

| 4.7.1. | EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz, lai reģistrāciju veiktu dalībvalsts, kurā atrodas kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, kuri atrodas dažādās trešās valstīs, šai informācijai ir jābūt arī attiecīgo trešo valstu oficiālajā valodā vai vienā no to trešo valstu oficiālajām valodām, kurās atrodas šie objekti. |
| --- | --- |

4.7.1.

EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz, lai reģistrāciju veiktu dalībvalsts, kurā atrodas kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, kuri atrodas dažādās trešās valstīs, šai informācijai ir jābūt arī attiecīgo trešo valstu oficiālajā valodā vai vienā no to trešo valstu oficiālajām valodām, kurās atrodas šie objekti.

5.   VISPĀRĒJĀ REĢISTRĀCIJA – ORGANIZĀCIJA AR VAIRĀKIEM OBJEKTIEM DALĪBVALSTĪS UN TREŠĀS VALSTĪS (3. SITUĀCIJA)

EMAS vispārējā reģistrācija ir tādu organizāciju ar vairākiem objektiem ES un ārpus tās reģistrācija, kuras piesakās visu objektu vai to daļu vienai reģistrācijai kādā dalībvalstī, kurā ir paredzēta reģistrācija trešās valstīs.

Vairāku objektu reģistrācija dalībvalstīs un trešās valstīs ir komplicēta procedūra, kurā apvienotas divas iepriekš aplūkotās procedūras: ES korporatīvā reģistrācija un trešo valstu reģistrācija. Šajā iedaļā izskaidroti aspekti, kuri atšķiras no tā, kas aprakstīts šo norādījumu 3. un 4. iedaļā.

5.1.   Piemērojamie tiesību akti un atbilstība tiesību aktiem dalībvalstīs un trešās valstīs

| 5.1.1. | Organizācijām ir vienmēr jābūt saskaņā ar ES un valstu tiesiskajām prasībām, kas piemērojamas EMAS reģistrācijā iekļautajiem objektiem. |
| --- | --- |

5.1.1.

Organizācijām ir vienmēr jābūt saskaņā ar ES un valstu tiesiskajām prasībām, kas piemērojamas EMAS reģistrācijā iekļautajiem objektiem.

| 5.1.2. | Lai nodrošinātu, ka EMAS saglabā augstu mērķu un uzticamības līmeni, ir svarīgi, lai organizācijas trešā valstī veikums vides jomā sasniegtu līmeni, kas būtu pēc iespējas tuvu tam līmenim, kurš tiek prasīts ES organizācijām attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos. Tāpēc ir vēlams, lai organizācijas ārpus Kopienas papildus atsaucēm uz piemērojamām valsts vides prasībām vides deklarācijā atsauktos arī uz tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, ko piemēro līdzīgām organizācijām dalībvalstī, kurā organizācija paredz pieteikties reģistrācijai (EMAS regulas 4. panta 4. punkts). Vides prasības šajā sarakstā būtu jāizmanto kā atsauce, nosakot iespējami augstākus papildu darbības mērķus, bet tie nav saistoši organizācijas tiesiskās atbilstības novērtēšanā. |
| --- | --- |

5.1.2.

Lai nodrošinātu, ka EMAS saglabā augstu mērķu un uzticamības līmeni, ir svarīgi, lai organizācijas trešā valstī veikums vides jomā sasniegtu līmeni, kas būtu pēc iespējas tuvu tam līmenim, kurš tiek prasīts ES organizācijām attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos. Tāpēc ir vēlams, lai organizācijas ārpus Kopienas papildus atsaucēm uz piemērojamām valsts vides prasībām vides deklarācijā atsauktos arī uz tiesiskajām prasībām attiecībā uz vidi, ko piemēro līdzīgām organizācijām dalībvalstī, kurā organizācija paredz pieteikties reģistrācijai (EMAS regulas 4. panta 4. punkts). Vides prasības šajā sarakstā būtu jāizmanto kā atsauce, nosakot iespējami augstākus papildu darbības mērķus, bet tie nav saistoši organizācijas tiesiskās atbilstības novērtēšanā.

| 5.1.3. | Attiecībā uz objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, dokumentārajos pierādījumos, kas minēti EMAS regulas 4. panta 4. punktā, būtu vēlams iekļaut:






  — | izziņas no trešās valsts izpildiestādēm, tostarp informāciju par vides atļaujām, ko piemēro organizācijai un kurā norāda, ka nav neatbilstības pierādījumu un/vai ka uzņēmums nav iesaistīts izpildprocedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās, |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

Attiecībā uz objektiem, kuri atrodas trešās valstīs, dokumentārajos pierādījumos, kas minēti EMAS regulas 4. panta 4. punktā, būtu vēlams iekļaut:

—

izziņas no trešās valsts izpildiestādēm, tostarp informāciju par vides atļaujām, ko piemēro organizācijai un kurā norāda, ka nav neatbilstības pierādījumu un/vai ka uzņēmums nav iesaistīts izpildprocedūrās, tiesas prāvās vai sūdzību procedūrās,

| — | turklāt vides deklarācijā ir vēlams iekļaut arī atbilstības tabulas starp trešās valsts tiesību aktiem un tiesību aktiem valstī, kurā organizācija iesniedz reģistrācijas pieteikumu, kā minēts 5.1.2. punktā. |
| --- | --- |

—

turklāt vides deklarācijā ir vēlams iekļaut arī atbilstības tabulas starp trešās valsts tiesību aktiem un tiesību aktiem valstī, kurā organizācija iesniedz reģistrācijas pieteikumu, kā minēts 5.1.2. punktā.

5.2.   Akreditācija un licencēšana

| 5.2.1. | Attiecībā uz EMAS trešās valsts akreditāciju un licencēšanu piemēro noteikumus, kas aprakstīti 4.2. punktā. |
| --- | --- |

5.2.1.

Attiecībā uz EMAS trešās valsts akreditāciju un licencēšanu piemēro noteikumus, kas aprakstīti 4.2. punktā.

5.3.   Kompetento iestāžu uzdevumi

| 5.3.1. | Dalībvalstij, kurai ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, būtu jānosaka, kurai kompetentajai iestādei var iesniegt pieteikumus vispārējai reģistrācijai, kurai vajadzētu būt tai pašai kompetentajai iestādei, kas norīkota saskaņā ar 4.3.1. punktu. |
| --- | --- |

5.3.1.

Dalībvalstij, kurai ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, būtu jānosaka, kurai kompetentajai iestādei var iesniegt pieteikumus vispārējai reģistrācijai, kurai vajadzētu būt tai pašai kompetentajai iestādei, kas norīkota saskaņā ar 4.3.1. punktu.

| 5.3.2. | Pieteikumu vispārējai reģistrācijai, proti, no organizācijām ar objektiem, kuri atrodas ES dalībvalstīs un trešās valstīs, iesniedz jebkurai kompetentai iestādei, kura šim nolūkam ir norīkota vienā no dalībvalstīm, kurās ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | dalībvalsts paredz organizāciju reģistrāciju ārpus ES; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Pieteikumu vispārējai reģistrācijai, proti, no organizācijām ar objektiem, kuri atrodas ES dalībvalstīs un trešās valstīs, iesniedz jebkurai kompetentai iestādei, kura šim nolūkam ir norīkota vienā no dalībvalstīm, kurās ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

dalībvalsts paredz organizāciju reģistrāciju ārpus ES;

| b) | ir pieejami akreditēti vai licencēti verificētāji verifikācijām trešās valstīs, kurās atrodas reģistrācijā iekļautie objekti, un šo verificētāju akreditācija vai licence ietver attiecīgos NACE kodus. |
| --- | --- |

b)

ir pieejami akreditēti vai licencēti verificētāji verifikācijām trešās valstīs, kurās atrodas reģistrācijā iekļautie objekti, un šo verificētāju akreditācija vai licence ietver attiecīgos NACE kodus.

| 5.3.3. | Dalībvalsti, kurā atradīsies par šo procedūru atbildīgā kompetentā iestāde, nosaka, pamatojoties uz nosacījumiem, šādā secībā:






  1) | ja organizācijas galvenā pārvalde atrodas kādā dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

Dalībvalsti, kurā atradīsies par šo procedūru atbildīgā kompetentā iestāde, nosaka, pamatojoties uz nosacījumiem, šādā secībā:

1)

ja organizācijas galvenā pārvalde atrodas kādā dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī;

| 2) | ja organizācijas galvenā pārvalde neatrodas dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, bet tajā atrodas tās vadības centrs, pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

2)

ja organizācijas galvenā pārvalde neatrodas dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, bet tajā atrodas tās vadības centrs, pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī;

| 3) | ja organizācijai, kura piesakās vispārējai reģistrācijai, nav ne galvenās pārvaldes, ne vadības centra nevienā dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, tad organizācijai ir jāizveido ad hoc vadības centrs kādā dalībvalstī, kura paredz trešo valstu reģistrāciju, un pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3)

ja organizācijai, kura piesakās vispārējai reģistrācijai, nav ne galvenās pārvaldes, ne vadības centra nevienā dalībvalstī, kura nodrošina trešās valsts reģistrāciju, tad organizācijai ir jāizveido ad hoc vadības centrs kādā dalībvalstī, kura paredz trešo valstu reģistrāciju, un pieteikums jāiesniedz kompetentajai iestādei tajā dalībvalstī.

| 5.3.4. | Ja ir vairākas dalībvalstis, uz kurām attiecas pieteikums, ir jāievēro koordinācijas procedūra starp iesaistītajām kompetentajām iestādēm, kā noteikts 3.2. punktā. Tad šī kompetentā iestāde darbosies kā vadošā kompetentā iestāde saskaņā ar procedūras ES korporatīvajiem aspektiem. |
| --- | --- |

5.3.4.

Ja ir vairākas dalībvalstis, uz kurām attiecas pieteikums, ir jāievēro koordinācijas procedūra starp iesaistītajām kompetentajām iestādēm, kā noteikts 3.2. punktā. Tad šī kompetentā iestāde darbosies kā vadošā kompetentā iestāde saskaņā ar procedūras ES korporatīvajiem aspektiem.

5.4.   Akreditēto vai licencēto verificētāju uzdevumi

| 5.4.1. | Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir izklāstīti EMAS regulas V un VI nodaļā. |
| --- | --- |

5.4.1.

Vispārīgie noteikumi, kas piemērojami EMAS vides verificētājiem, to akreditācijai vai licencei un verifikācijas procesam, ir izklāstīti EMAS regulas V un VI nodaļā.

| 5.4.2. | Tās dalībvalstis, kuras atļauj trešās valsts reģistrāciju, pieņem īpašu kārtību, lai akreditētu vai licencētu verificētājus trešām valstīm. Verificētāju akreditācija vai licencēšana tiks piešķirta pa valstīm kā papildinājums vispārējai akreditācijai vai licencei saskaņā ar specifikācijām, kas aprakstītas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

5.4.2.

Tās dalībvalstis, kuras atļauj trešās valsts reģistrāciju, pieņem īpašu kārtību, lai akreditētu vai licencētu verificētājus trešām valstīm. Verificētāju akreditācija vai licencēšana tiks piešķirta pa valstīm kā papildinājums vispārējai akreditācijai vai licencei saskaņā ar specifikācijām, kas aprakstītas šajā iedaļā.

| 5.4.3. | Organizācijas ar vairākiem objektiem un darbības veidiem reģistrācijas gadījumā verificētāja(-u) akreditācijai jāietver visi organizācijas objektu un darbības veidu NACE kodi. Attiecībā uz trešo valstu objektiem verificētājam(-iem) ir jābūt akreditētam(-iem) vai licencētam(-iem) attiecībā uz visām trešām valstīm un visiem NACE kodiem visiem objektiem, kas iesaistīti vispārējā reģistrācijā dalībvalstī, kurā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu. Sakarā ar iespējamo plašo darbības veidu jomu organizācijām ir iespēja izmantot vairākus akreditētus verificētājus pēc saviem ieskatiem. Faktiski varētu būt grūti vai pat neiespējami izraudzīties vienu verificētāju visiem lielas organizācijas darbības veidiem. Ja verificētājs(-a) pats(-i) nav akreditēts(-a) vai licencēts(-a) attiecīgajiem NACE kodiem, iesaista citus vides verificētājus uz sadarbības pamata. Organizācija, kura vēlas reģistrēties, izlemj, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus/licencētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā attiecīgajiem NACE kodiem akreditētu verificētāju trūkums organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem), lai izmantotu vairākus verificētājus. |
| --- | --- |

5.4.3.

Organizācijas ar vairākiem objektiem un darbības veidiem reģistrācijas gadījumā verificētāja(-u) akreditācijai jāietver visi organizācijas objektu un darbības veidu NACE kodi. Attiecībā uz trešo valstu objektiem verificētājam(-iem) ir jābūt akreditētam(-iem) vai licencētam(-iem) attiecībā uz visām trešām valstīm un visiem NACE kodiem visiem objektiem, kas iesaistīti vispārējā reģistrācijā dalībvalstī, kurā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu. Sakarā ar iespējamo plašo darbības veidu jomu organizācijām ir iespēja izmantot vairākus akreditētus verificētājus pēc saviem ieskatiem. Faktiski varētu būt grūti vai pat neiespējami izraudzīties vienu verificētāju visiem lielas organizācijas darbības veidiem. Ja verificētājs(-a) pats(-i) nav akreditēts(-a) vai licencēts(-a) attiecīgajiem NACE kodiem, iesaista citus vides verificētājus uz sadarbības pamata. Organizācija, kura vēlas reģistrēties, izlemj, vai tā vēlas iesaistīt vairākus akreditētus/licencētus verificētājus, ņemot vērā EMAS regulas 4. pantu. Neatkarīgi no tādiem iemesliem kā attiecīgajiem NACE kodiem akreditētu verificētāju trūkums organizācijām var būt arī citi iemesli (piemēram, vietējā pieredze, valodu zināšanas vai vēlme apvienot EMAS verifikāciju ar sertifikāciju saskaņā ar citiem standartiem), lai izmantotu vairākus verificētājus.

| 5.4.4. | Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs atbild par tās/to verifikācijas daļas(-u) rezultātu, kas izriet no viņa/viņas kompetences jomas (galvenokārt saistībā ar konkrētiem NACE kodiem). Šāda prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj kompetentajai iestādei identificēt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to kompetentā iestāde, izmantojot akreditācijas un licencēšanas iestādes, var pārbaudīt, vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējas paziņošanas pienākumu, kā noteikts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas arī ļauj kompetentajai iestādei pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi atbilst attiecīgajai organizācijai. |
| --- | --- |

5.4.4.

Visiem verificētājiem, kuri sadarbojas, ir jāparaksta 25. panta 9. punktā minētā deklarācija un EMAS vides deklarācija. Katrs iesaistītais verificētājs atbild par tās/to verifikācijas daļas(-u) rezultātu, kas izriet no viņa/viņas kompetences jomas (galvenokārt saistībā ar konkrētiem NACE kodiem). Šāda prakse, ka visiem verificētājiem jāparaksta viena un tā pati deklarācija, ļauj kompetentajai iestādei identificēt visus iesaistītos verificētājus. Līdz ar to kompetentā iestāde, izmantojot akreditācijas un licencēšanas iestādes, var pārbaudīt, vai visi iesaistītie verificētāji ir ievērojuši iepriekšējas paziņošanas pienākumu, kā noteikts EMAS regulas 23. panta 2. punktā. Tas arī ļauj kompetentajai iestādei pārbaudīt, vai iesaistīto verificētāju NACE kodi atbilst attiecīgajai organizācijai.

| 5.4.5. | Verificētājiem, kuri vēlas darboties trešās valstīs, ir jāsaņem īpaša akreditācija vai licence attiecīgajai valstij kā vispārējās akreditācijas vai licences papildinājums saskaņā ar specifikācijām, kuras noteiktas EMAS regulā. Tas nozīmē, tiem ir jābūt:






  a) | īpašai akreditācijai vai licencei attiecībā uz NACE kodiem, kurus piemēro organizācijai; |
| --- | --- | --- |

5.4.5.

Verificētājiem, kuri vēlas darboties trešās valstīs, ir jāsaņem īpaša akreditācija vai licence attiecīgajai valstij kā vispārējās akreditācijas vai licences papildinājums saskaņā ar specifikācijām, kuras noteiktas EMAS regulā. Tas nozīmē, tiem ir jābūt:

a)

īpašai akreditācijai vai licencei attiecībā uz NACE kodiem, kurus piemēro organizācijai;

| b) | zināšanām un izpratnei par tiesību, regulatīvo un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz vidi trešā valstī, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence; |
| --- | --- |

b)

zināšanām un izpratnei par tiesību, regulatīvo un administratīvo aktu prasībām attiecībā uz vidi trešā valstī, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence;

| c) | jāzina un jāsaprot trešās valsts, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence, oficiālā valoda. |
| --- | --- |

c)

jāzina un jāsaprot trešās valsts, kurā tiek pieprasīta akreditācija vai licence, oficiālā valoda.

| 5.4.6. | Verificētāji kā verifikācijas procedūras daļu pārbauda visas vides licences vai atļaujas, kuras piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas valstīs, uz kurām attiecas pieteikums. |
| --- | --- |

5.4.6.

Verificētāji kā verifikācijas procedūras daļu pārbauda visas vides licences vai atļaujas, kuras piemēro organizācijai, vai cita veida pierādījumus saskaņā ar tiesību sistēmu, kas darbojas valstīs, uz kurām attiecas pieteikums.

| 5.4.7. | Trešās valstīs verificētājs papildus saviem parastajiem pienākumiem veic padziļinātu organizācijas un tās reģistrācijas procesā iekļauto objektu tiesiskās atbilstības pārbaudi. Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu verificētājs pārbauda, vai nav liecību par neatbilstībām attiecībā uz vidi. Verificētājiem jāizmanto izpildiestāžu konstatētais un tādējādi jāsazinās ar šīm iestādēm, lai iegūtu detalizētu informāciju par tiesisko atbilstību. Verificētājam ir jāpārbauda, vai, pamatojoties uz saņemtajiem lietiskajiem pierādījumiem, viņš/viņa ir pārliecināts(-a), piemēram, ar rakstisku ziņojumu no kompetentās izpildiestādes. Ja pierādījumi par noteikumu neievērošanu netiek konstatēti, to deklarē vides verificētāja deklarācijā par verifikācijas un apstiprināšanas darbībām (EMAS regulas VII pielikums). Šo deklarāciju paraksta verificētājs. Verificētājam ir pienākums pārbaudīt, vai EMAS regulā noteiktās prasības ir izpildītas, izmantojot parastās audita metodes, kas jāveic saskaņā ar EMAS regulu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu trešo valstu objektu reģistrācijas kvalitātes līmeni, salīdzinot ar līdzīgiem objektiem ES, verificētājs varētu apsvērt riska novērtējuma veikšanu. |
| --- | --- |

5.4.7.

Trešās valstīs verificētājs papildus saviem parastajiem pienākumiem veic padziļinātu organizācijas un tās reģistrācijas procesā iekļauto objektu tiesiskās atbilstības pārbaudi. Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu verificētājs pārbauda, vai nav liecību par neatbilstībām attiecībā uz vidi. Verificētājiem jāizmanto izpildiestāžu konstatētais un tādējādi jāsazinās ar šīm iestādēm, lai iegūtu detalizētu informāciju par tiesisko atbilstību. Verificētājam ir jāpārbauda, vai, pamatojoties uz saņemtajiem lietiskajiem pierādījumiem, viņš/viņa ir pārliecināts(-a), piemēram, ar rakstisku ziņojumu no kompetentās izpildiestādes. Ja pierādījumi par noteikumu neievērošanu netiek konstatēti, to deklarē vides verificētāja deklarācijā par verifikācijas un apstiprināšanas darbībām (EMAS regulas VII pielikums). Šo deklarāciju paraksta verificētājs. Verificētājam ir pienākums pārbaudīt, vai EMAS regulā noteiktās prasības ir izpildītas, izmantojot parastās audita metodes, kas jāveic saskaņā ar EMAS regulu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu trešo valstu objektu reģistrācijas kvalitātes līmeni, salīdzinot ar līdzīgiem objektiem ES, verificētājs varētu apsvērt riska novērtējuma veikšanu.

| 5.4.8. | Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu verificētājam jāpārbauda, vai nav attiecīgu sūdzību no ieinteresētajām personām, un jāpārliecinās par to, ka sūdzības ir pozitīvi atrisinātas. |
| --- | --- |

5.4.8.

Saskaņā ar EMAS regulas 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu verificētājam jāpārbauda, vai nav attiecīgu sūdzību no ieinteresētajām personām, un jāpārliecinās par to, ka sūdzības ir pozitīvi atrisinātas.

| 5.4.9. | Dalībvalstis, kuras paredz trešo valstu reģistrāciju (un līdz ar to vispārējo reģistrāciju), apsver noteiktu pasākumu ieviešanu, lai stiprinātu akreditācijas procesu, nodrošinot, ka verificētāji, kuri ir akreditēti konkrētām trešām valstīm, ir zinoši, lai pārbaudītu organizācijas atbilstību piemērojamajiem valsts tiesību aktiem attiecīgajā trešā valstī. |
| --- | --- |

5.4.9.

Dalībvalstis, kuras paredz trešo valstu reģistrāciju (un līdz ar to vispārējo reģistrāciju), apsver noteiktu pasākumu ieviešanu, lai stiprinātu akreditācijas procesu, nodrošinot, ka verificētāji, kuri ir akreditēti konkrētām trešām valstīm, ir zinoši, lai pārbaudītu organizācijas atbilstību piemērojamajiem valsts tiesību aktiem attiecīgajā trešā valstī.

| 5.4.10. | Dalībvalstis, kuras paredz vispārējo reģistrāciju, var apsvērt īpašu fakultatīvu noteikumu ieviešanu, lai pastiprinātu tiesiskās atbilstības pārbaudi un nodrošinātu reģistrācijas procesu līdzīgi kā ES. Dalībvalstis var jo īpaši apsvērt iespēju noslēgt nolīgumus (divpusēju nolīgumu, saprašanās memorandu u. c.). Šādi nolīgumi var ietvert procedūru, lai starp attiecīgajām izpildiestādēm trešā valstī un dalībvalstī sazinātos par tiesisko atbilstību, kā arī to, kā paziņot par piemērojamo tiesisko prasību pārkāpumiem dalībvalsts kompetentajai iestādei laikā starp sākotnējo reģistrāciju vai atjaunošanu un nākamo atjaunošanu. |
| --- | --- |

5.4.10.

Dalībvalstis, kuras paredz vispārējo reģistrāciju, var apsvērt īpašu fakultatīvu noteikumu ieviešanu, lai pastiprinātu tiesiskās atbilstības pārbaudi un nodrošinātu reģistrācijas procesu līdzīgi kā ES. Dalībvalstis var jo īpaši apsvērt iespēju noslēgt nolīgumus (divpusēju nolīgumu, saprašanās memorandu u. c.). Šādi nolīgumi var ietvert procedūru, lai starp attiecīgajām izpildiestādēm trešā valstī un dalībvalstī sazinātos par tiesisko atbilstību, kā arī to, kā paziņot par piemērojamo tiesisko prasību pārkāpumiem dalībvalsts kompetentajai iestādei laikā starp sākotnējo reģistrāciju vai atjaunošanu un nākamo atjaunošanu.

| 5.4.11. | Vismaz sešas nedēļas pirms verifikācijas un apstiprināšanas trešā valstī vides verificētājs paziņo par savu akreditāciju vai sniedz informāciju par licenci un verifikācijas vai apstiprināšanas laiku un vietu akreditācijas vai licencēšanas iestādei dalībvalstī, kurā attiecīgā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu vai ir reģistrēta. Papildus verificētājam(-iem) informācija par akreditāciju vai licenci jāsniedz arī dalībvalsts, kurā attiecīgie objekti atrodas, akreditācijas vai licencēšanas iestādēm. |
| --- | --- |

5.4.11.

Vismaz sešas nedēļas pirms verifikācijas un apstiprināšanas trešā valstī vides verificētājs paziņo par savu akreditāciju vai sniedz informāciju par licenci un verifikācijas vai apstiprināšanas laiku un vietu akreditācijas vai licencēšanas iestādei dalībvalstī, kurā attiecīgā organizācija plāno iesniegt reģistrācijas pieteikumu vai ir reģistrēta. Papildus verificētājam(-iem) informācija par akreditāciju vai licenci jāsniedz arī dalībvalsts, kurā attiecīgie objekti atrodas, akreditācijas vai licencēšanas iestādēm.

| 5.4.12. | Ja verificētājs(-a) reģistrācijas laikā konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa neparaksta EMAS vides ziņojumu un regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju. |
| --- | --- |

5.4.12.

Ja verificētājs(-a) reģistrācijas laikā konstatē neatbilstības situāciju, viņš/viņa neparaksta EMAS vides ziņojumu un regulas 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju.

| 5.4.13. | Ja verificētājs konstatē neatbilstības gadījumu reģistrācijas derīguma termiņa laikā vai atjaunošanas laikā, viņš/viņa var ziņot kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. Atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju tikai tad, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi atbilstošus pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu, ka tiesiskā atbilstība tiek atjaunota. Ja organizācija verificētājam nevar pierādīt, ka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu tiesisko atbilstību, verificētājs nevalidē aktualizēto deklarāciju un neparaksta deklarāciju un EMAS vides deklarāciju. |
| --- | --- |

5.4.13.

Ja verificētājs konstatē neatbilstības gadījumu reģistrācijas derīguma termiņa laikā vai atjaunošanas laikā, viņš/viņa var ziņot kompetentajai iestādei, ka attiecīgā organizācija vairs neatbilst EMAS prasībām. Atjaunošanas laikā viņš/viņa var parakstīt 25. panta 9. punktā minēto deklarāciju un aktualizēto EMAS vides deklarāciju tikai tad, ja organizācija pierāda, ka tā ir veikusi atbilstošus pasākumus (t. i., sadarbībā ar izpildiestādēm), lai nodrošinātu, ka tiesiskā atbilstība tiek atjaunota. Ja organizācija verificētājam nevar pierādīt, ka ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai atjaunotu tiesisko atbilstību, verificētājs nevalidē aktualizēto deklarāciju un neparaksta deklarāciju un EMAS vides deklarāciju.

5.5.   Reģistrācijas process

| 5.5.1. | Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar reģistrācijai nepieciešamajiem dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības. |
| --- | --- |

5.5.1.

Organizācijai ir savlaicīgi jāsazinās ar verificētāju(-iem) un kompetento iestādi, lai noskaidrotu valodas jautājumus saistībā ar reģistrācijai nepieciešamajiem dokumentiem, ievērojot EMAS regulas 5. panta 3. punkta un IV pielikuma D punkta prasības.

| 5.5.2. | Organizācija iesniedz lietiskus pierādījumus par tās tiesisko atbilstību, kā aprakstīts 5.1.3. punktā. |
| --- | --- |

5.5.2.

Organizācija iesniedz lietiskus pierādījumus par tās tiesisko atbilstību, kā aprakstīts 5.1.3. punktā.

| 5.5.3. | Pēc EMAS prasību izpildes, īpaši to prasību izpildes, kuras piemēro reģistrācijas procesam, kas minēts regulas II pielikumā, un pēc tam, kad EMAS vides deklarāciju ir validējis akreditēts vai licencēts verificētājs, organizācija nosūta pieteikuma veidlapu un saistītos dokumentus, tostarp VI un VII pielikumu, reģistrēšanai (vadošajai) kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

5.5.3.

Pēc EMAS prasību izpildes, īpaši to prasību izpildes, kuras piemēro reģistrācijas procesam, kas minēts regulas II pielikumā, un pēc tam, kad EMAS vides deklarāciju ir validējis akreditēts vai licencēts verificētājs, organizācija nosūta pieteikuma veidlapu un saistītos dokumentus, tostarp VI un VII pielikumu, reģistrēšanai (vadošajai) kompetentajai iestādei.

| 5.5.4. | Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, pārbauda informāciju, kas ietverta pieteikumā, un šajā nolūkā sazinās ar valsts akreditācijas vai licencēšanas iestādi un, ja nepieciešams, ar citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm. Ja nepieciešams, šajā sarakstē var iesaistīties arī verificētājs, kurš atbild par verifikāciju. Tas ir iespējams pa parasto pastu, e-pastu vai faksu, taču ir jāsaglabā rakstiskas liecības par šo saraksti. |
| --- | --- |

5.5.4.

Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, pārbauda informāciju, kas ietverta pieteikumā, un šajā nolūkā sazinās ar valsts akreditācijas vai licencēšanas iestādi un, ja nepieciešams, ar citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm. Ja nepieciešams, šajā sarakstē var iesaistīties arī verificētājs, kurš atbild par verifikāciju. Tas ir iespējams pa parasto pastu, e-pastu vai faksu, taču ir jāsaglabā rakstiskas liecības par šo saraksti.

| 5.5.5. | Akreditācijas un licencēšanas iestādes novērtē vides verificētāja kompetenci, ņemot vērā EMAS regulas 20., 21. un 22. pantā izklāstītos noteikumus. Ja verificētāja kompetence netiek apstiprināta, akreditācijas un licencēšanas iestāde var likt verificētājam panākt atbilstību attiecīgajām prasībām un informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Un otrādi, kompetentajai iestādei jānosūta akreditācijas vai licencēšanas iestādei jebkurā gadījumā vienkārša ziņa, ka reģistrācijas pieteikums ir saņemts un ka ir reģistrācijai paredzēti trešo valstu objekti. Saņemot šādu ziņojumu, akreditācijas un licencēšanas iestādēm savi atzinumi par iesaistīto(-ajiem) verificētāju(-iem) būtu jānosūta kompetentajai iestādei. Tas atvieglo galīgo pārbaudi, ko veic kompetentā iestāde par to, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) visiem attiecīgajiem NACE kodiem reģistrācijas procesā. Bez šāda saziņas minimuma starp kompetento iestādi un akreditācijas un licencēšanas iestādi uzraudzības pasākumi varētu būt apdraudēti. |
| --- | --- |

5.5.5.

Akreditācijas un licencēšanas iestādes novērtē vides verificētāja kompetenci, ņemot vērā EMAS regulas 20., 21. un 22. pantā izklāstītos noteikumus. Ja verificētāja kompetence netiek apstiprināta, akreditācijas un licencēšanas iestāde var likt verificētājam panākt atbilstību attiecīgajām prasībām un informēt kompetento iestādi par šo problēmu. Un otrādi, kompetentajai iestādei jānosūta akreditācijas vai licencēšanas iestādei jebkurā gadījumā vienkārša ziņa, ka reģistrācijas pieteikums ir saņemts un ka ir reģistrācijai paredzēti trešo valstu objekti. Saņemot šādu ziņojumu, akreditācijas un licencēšanas iestādēm savi atzinumi par iesaistīto(-ajiem) verificētāju(-iem) būtu jānosūta kompetentajai iestādei. Tas atvieglo galīgo pārbaudi, ko veic kompetentā iestāde par to, vai reģistrācijas procedūrā iesaistītais verificētājs(-i) ir akreditēts(-i) vai licencēts(-i) visiem attiecīgajiem NACE kodiem reģistrācijas procesā. Bez šāda saziņas minimuma starp kompetento iestādi un akreditācijas un licencēšanas iestādi uzraudzības pasākumi varētu būt apdraudēti.

| 5.5.6. | Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, koordinē tiesiskās atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz informāciju, ko organizācija ir iesniegusi verificētājam. Tikai gadījumos, ja dalībvalsts ir noslēgusi īpašus nolīgumus ar trešām valstīm, kuros ietverti noteikumi, kas atļauj dalībvalstij sazināties ar izpildiestādēm trešās valstīs, viņi var tiesisko atbilstību izpildiestādēs trešās valstīs pārbaudīt tieši. Ja tā nav, kompetentajai iestādei ir jāpaļaujas uz verificētāju un/vai organizāciju, lai iegūtu lietiskus vai dokumentārus pierādījumus, kas apliecina atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.5.6.

Kompetentā iestāde, kura atbild par reģistrāciju, koordinē tiesiskās atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz informāciju, ko organizācija ir iesniegusi verificētājam. Tikai gadījumos, ja dalībvalsts ir noslēgusi īpašus nolīgumus ar trešām valstīm, kuros ietverti noteikumi, kas atļauj dalībvalstij sazināties ar izpildiestādēm trešās valstīs, viņi var tiesisko atbilstību izpildiestādēs trešās valstīs pārbaudīt tieši. Ja tā nav, kompetentajai iestādei ir jāpaļaujas uz verificētāju un/vai organizāciju, lai iegūtu lietiskus vai dokumentārus pierādījumus, kas apliecina atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām.

| 5.5.7. | Ja nepieciešams, pēc reģistrācijas lēmuma vadošā kompetentā iestāde par to informē visas valstu iesaistītās kompetentās iestādes, kuras par to informē attiecīgās izpildiestādes. |
| --- | --- |

5.5.7.

Ja nepieciešams, pēc reģistrācijas lēmuma vadošā kompetentā iestāde par to informē visas valstu iesaistītās kompetentās iestādes, kuras par to informē attiecīgās izpildiestādes.

| 5.5.8. | Gadījumā, ja reģistrācijas procedūrās ir iesaistītas vairākas kompetentās iestādes, attiecībā uz maksu piemēro nosacījumus, kas noteikti 3.4. punktā. |
| --- | --- |

5.5.8.

Gadījumā, ja reģistrācijas procedūrās ir iesaistītas vairākas kompetentās iestādes, attiecībā uz maksu piemēro nosacījumus, kas noteikti 3.4. punktā.

5.6.   Reģistrācijas svītrošana un apturēšana

| 5.6.1. | Kompetentā iestāde ievēro vispārīgos noteikumus, kas EMAS regulā noteikti attiecībā uz reģistrācijas svītrošanu un apturēšanu. |
| --- | --- |

5.6.1.

Kompetentā iestāde ievēro vispārīgos noteikumus, kas EMAS regulā noteikti attiecībā uz reģistrācijas svītrošanu un apturēšanu.

| 5.6.2. | Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju paziņo kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

5.6.2.

Jebkuru sūdzību par reģistrētu organizāciju paziņo kompetentajai iestādei.

| 5.6.3. | Organizācijām no trešām valstīm, kuras cenšas panākt EMAS reģistrāciju un vēlas sākt reģistrācijas procedūru, ir jāpieņem, ka verificētājs pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas var lūgt kompetentajai iestādei pārbaudīt iespējamos iemeslus svītrošanai vai apturēšanai, kas varētu notikt trešā valstī, kurā objekti atrodas. Organizācija sadarbojas un atbild verificētājam vai kompetentajai iestādei uz visiem jautājumiem par iespējamiem apturēšanas un svītrošanas iemesliem. Organizācijai arī jābūt gatavai segt verificētāja darba izmaksas saistībā ar situācijas noskaidrošanu. |
| --- | --- |

5.6.3.

Organizācijām no trešām valstīm, kuras cenšas panākt EMAS reģistrāciju un vēlas sākt reģistrācijas procedūru, ir jāpieņem, ka verificētājs pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas var lūgt kompetentajai iestādei pārbaudīt iespējamos iemeslus svītrošanai vai apturēšanai, kas varētu notikt trešā valstī, kurā objekti atrodas. Organizācija sadarbojas un atbild verificētājam vai kompetentajai iestādei uz visiem jautājumiem par iespējamiem apturēšanas un svītrošanas iemesliem. Organizācijai arī jābūt gatavai segt verificētāja darba izmaksas saistībā ar situācijas noskaidrošanu.

| 5.6.4. | Visās situācijās, pat ja ir šādi nolīgumi, verificētāja pienākums ir pārbaudīt tiesisko atbilstību. Atbilstības pārbaudēs jāiekļauj potenciālās sūdzības un neatbilstības, kuru dēļ var svītrot vai apturēt reģistrāciju. |
| --- | --- |

5.6.4.

Visās situācijās, pat ja ir šādi nolīgumi, verificētāja pienākums ir pārbaudīt tiesisko atbilstību. Atbilstības pārbaudēs jāiekļauj potenciālās sūdzības un neatbilstības, kuru dēļ var svītrot vai apturēt reģistrāciju.

| 5.6.5. | Varētu konsultēties ar NVO, kuras darbojas trešās valstīs, un izmantot tās kā informācijas avotu. Jebkurā gadījumā verificētājs ziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju, kas ir izgūta verifikācijas procesa laikā. |
| --- | --- |

5.6.5.

Varētu konsultēties ar NVO, kuras darbojas trešās valstīs, un izmantot tās kā informācijas avotu. Jebkurā gadījumā verificētājs ziņo kompetentajai iestādei visu attiecīgo informāciju, kas ir izgūta verifikācijas procesa laikā.

5.7.   Valodas jautājumi

| 5.7.1. | EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz, lai reģistrāciju veiktu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Turklāt, ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, kuri atrodas dažādās trešās valstīs, šai informācijai ir jābūt arī attiecīgo trešo valstu oficiālajā valodā vai vienā no to trešo valstu oficiālajām valodām, kurās atrodas šie objekti. |
| --- | --- |

5.7.1.

EMAS vides deklarāciju un citus attiecīgos dokumentus iesniedz, lai reģistrāciju veiktu dalībvalsts, kurā atrodas vadošā kompetentā iestāde, oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām (5. panta 3. punkts). Turklāt, ja organizācija iesniedz korporatīvo vides deklarāciju ar informāciju par atsevišķiem objektiem, kuri atrodas dažādās trešās valstīs, šai informācijai ir jābūt arī attiecīgo trešo valstu oficiālajā valodā vai vienā no to trešo valstu oficiālajām valodām, kurās atrodas šie objekti.

---

(1)  Regula (EK) Nr. 1221/2009.

(2)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 12. decembris)

par Komisijas dokumentu atkalizmantošanu

(2011/833/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,

tā kā:

| (1) | Stratēģijā “Eiropa 2020” izklāstīts redzējums par Eiropas sociālo tirgus ekonomiku 21. gadsimtā. Viena no tās galvenajām tēmām ir “Vieda izaugsme: uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība”. |
| --- | --- |

(1)

Stratēģijā “Eiropa 2020” izklāstīts redzējums par Eiropas sociālo tirgus ekonomiku 21. gadsimtā. Viena no tās galvenajām tēmām ir “Vieda izaugsme: uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība”.

| (2) | Jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ir radījušas nepieredzētas iespējas apkopot un apvienot dažādu informācijas avotu saturu. |
| --- | --- |

(2)

Jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ir radījušas nepieredzētas iespējas apkopot un apvienot dažādu informācijas avotu saturu.

| (3) | Valsts sektora informācija ir nozīmīgs avots potenciālai inovatīvu tiešsaistes pakalpojumu izaugsmei, pievēršoties produktiem un pakalpojumiem ar augstu pievienoto vērtību. Valdības var stimulēt satura tirgus, ar pārredzamiem, efektīviem un nediskriminējošiem noteikumiem padarot pieejamu valsts sektora informāciju. Tāpēc Eiropas digitālā programma (1) izceļ valsts sektora informācijas atkalizmantošanu kā vienu no galvenajām darbības jomām. |
| --- | --- |

(3)

Valsts sektora informācija ir nozīmīgs avots potenciālai inovatīvu tiešsaistes pakalpojumu izaugsmei, pievēršoties produktiem un pakalpojumiem ar augstu pievienoto vērtību. Valdības var stimulēt satura tirgus, ar pārredzamiem, efektīviem un nediskriminējošiem noteikumiem padarot pieejamu valsts sektora informāciju. Tāpēc Eiropas digitālā programma (1) izceļ valsts sektora informācijas atkalizmantošanu kā vienu no galvenajām darbības jomām.

| (4) | Pašas Komisijas un citu iestāžu rīcībā ir daudz dažādu veidu dokumentu, kurus varētu atkalizmantot informācijas produktiem un pakalpojumiem ar pievienoto vērtību un kuru saturs varētu būt noderīgs resurss gan uzņēmumiem, gan iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(4)

Pašas Komisijas un citu iestāžu rīcībā ir daudz dažādu veidu dokumentu, kurus varētu atkalizmantot informācijas produktiem un pakalpojumiem ar pievienoto vērtību un kuru saturs varētu būt noderīgs resurss gan uzņēmumiem, gan iedzīvotājiem.

| (5) | Tiesības piekļūt Komisijas dokumentiem reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. (2) |
| --- | --- |

(5)

Tiesības piekļūt Komisijas dokumentiem reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. (2)

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (3) izveido minimālo noteikumu kopumu valsts sektora informācijas atkalizmantošanai Eiropas Savienībā. Direktīvas apsvērumos dalībvalstis ir mudinātas neaprobežoties ar šo noteikumu minimumu un pieņemt datu pieejamības politiku, kas ļautu plaši izmantot valsts sektora iestāžu rīcībā esošos dokumentus. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (3) izveido minimālo noteikumu kopumu valsts sektora informācijas atkalizmantošanai Eiropas Savienībā. Direktīvas apsvērumos dalībvalstis ir mudinātas neaprobežoties ar šo noteikumu minimumu un pieņemt datu pieejamības politiku, kas ļautu plaši izmantot valsts sektora iestāžu rīcībā esošos dokumentus.

| (7) | Komisija ir rādījusi priekšzīmi valsts iestādēm, padarot statistiku, publikācijas un visu Savienības tiesību aktu kopumu bez maksas pieejamus tiešsaistē. Tas ir labs pamats turpmākam progresam šīs iestādes rīcībā esošo datu pieejamības un atkalizmantošanas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir rādījusi priekšzīmi valsts iestādēm, padarot statistiku, publikācijas un visu Savienības tiesību aktu kopumu bez maksas pieejamus tiešsaistē. Tas ir labs pamats turpmākam progresam šīs iestādes rīcībā esošo datu pieejamības un atkalizmantošanas nodrošināšanā.

| (8) | Ar Komisijas 2006. gada 7. aprīļa Lēmumu 2006/291/EK par Komisijas informācijas atkalizmantošanu (4) nosaka nosacījumus Komisijas dokumentu atkalizmantošanai. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas 2006. gada 7. aprīļa Lēmumu 2006/291/EK par Komisijas informācijas atkalizmantošanu (4) nosaka nosacījumus Komisijas dokumentu atkalizmantošanai.

| (9) | Lai padarītu Komisijas dokumentu atkalizmantošanas režīmu efektīvāku, noteikumus par Komisijas dokumentu atkalizmantošanu vajadzētu pielāgot nolūkā panākt plašāku šo dokumentu atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai padarītu Komisijas dokumentu atkalizmantošanas režīmu efektīvāku, noteikumus par Komisijas dokumentu atkalizmantošanu vajadzētu pielāgot nolūkā panākt plašāku šo dokumentu atkalizmantošanu.

| (10) | Būtu jāizveido datu portāls kā vienots piekļuves punkts dokumentiem, kas ir pieejami atkalizmantošanai. Turklāt būtu lietderīgi iekļaut atkalizmantošanai pieejamajos dokumentos pētniecības informāciju, ko sagatavojis Kopīgais pētniecības centrs. Vajadzētu pieņemt tādu noteikumu, kurā būtu paredzēts ņemt vērā to, ka aizvien vairāk notiek pāreja uz datiem mašīnlasāmos formātos. Ievērojams uzlabojums salīdzinājumā ar Lēmumu 2006/291/EK, Euratom būtu plaša Komisijas dokumentu pieejamība atkalizmantošanai ar atklātām atkalizmantošanas licencēm vai vienkāršām atrunām, neprasot individuālu pieprasījumu iesniegšanu. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāizveido datu portāls kā vienots piekļuves punkts dokumentiem, kas ir pieejami atkalizmantošanai. Turklāt būtu lietderīgi iekļaut atkalizmantošanai pieejamajos dokumentos pētniecības informāciju, ko sagatavojis Kopīgais pētniecības centrs. Vajadzētu pieņemt tādu noteikumu, kurā būtu paredzēts ņemt vērā to, ka aizvien vairāk notiek pāreja uz datiem mašīnlasāmos formātos. Ievērojams uzlabojums salīdzinājumā ar Lēmumu 2006/291/EK, Euratom būtu plaša Komisijas dokumentu pieejamība atkalizmantošanai ar atklātām atkalizmantošanas licencēm vai vienkāršām atrunām, neprasot individuālu pieprasījumu iesniegšanu.

| (11) | Tādēļ Lēmums 2006/291/EK, Euratom būtu jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Lēmums 2006/291/EK, Euratom būtu jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (12) | Atklāta atkalizmantošanas politika Komisijā sekmēs jaunas saimnieciskās darbības, veicinās plašāku Savienības informācijas izmantošanu un izplatīšanu, uzlabos Eiropas iestāžu tēlu to darbības atklātuma un pārredzamības ziņā un novērsīs nevajadzīgu administratīvo apgrūtinājumu informācijas izmantotājiem un Komisijas dienestiem. 2012. gadā Komisija kopā ar citām Savienības iestādēm un galvenajām aģentūrām plāno izpētīt, cik lielā mērā tās varētu pieņemt pašas savus noteikumus attiecībā uz atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Atklāta atkalizmantošanas politika Komisijā sekmēs jaunas saimnieciskās darbības, veicinās plašāku Savienības informācijas izmantošanu un izplatīšanu, uzlabos Eiropas iestāžu tēlu to darbības atklātuma un pārredzamības ziņā un novērsīs nevajadzīgu administratīvo apgrūtinājumu informācijas izmantotājiem un Komisijas dienestiem. 2012. gadā Komisija kopā ar citām Savienības iestādēm un galvenajām aģentūrām plāno izpētīt, cik lielā mērā tās varētu pieņemt pašas savus noteikumus attiecībā uz atkalizmantošanu.

| (13) | Šis lēmums būtu jāīsteno un jāpiemēro, pilnībā ievērojot principus, kas attiecas uz personas datu aizsardzību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. (5) |
| --- | --- |

(13)

Šis lēmums būtu jāīsteno un jāpiemēro, pilnībā ievērojot principus, kas attiecas uz personas datu aizsardzību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. (5)

| (14) | Šis lēmums neattiecas uz dokumentiem, kuru atkalizmantošanu Komisija nevar atļaut, piemēram, ievērojot trešās puses intelektuālā īpašuma tiesības, vai arī tad, ja dokumenti ir saņemti no citām iestādēm, |
| --- | --- |

(14)

Šis lēmums neattiecas uz dokumentiem, kuru atkalizmantošanu Komisija nevar atļaut, piemēram, ievērojot trešās puses intelektuālā īpašuma tiesības, vai arī tad, ja dokumenti ir saņemti no citām iestādēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo lēmumu nosaka nosacījumus Komisijas rīcībā vai tās uzdevumā Eiropas Savienības Publikāciju biroja (Publikāciju biroja) rīcībā esošo dokumentu atkalizmantošanai, lai veicinātu plašāku informācijas atkalizmantošanu, uzlabotu Komisijas tēlu attiecībā uz tās darbības atklātumu un novērstu nevajadzīgu administratīvo apgrūtinājumu atkalizmantotājiem un Komisijas dienestiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Šis lēmums attiecas uz publiskiem dokumentiem, ko izstrādājusi Komisija vai arī – tās uzdevumā – publiskās un privātās struktūras:

| a) | kurus publikāciju veidā, tīmekļa vietnēs vai ar informācijas izplatīšanas līdzekļu palīdzību atklātībai zināmus darījusi Komisija vai Publikāciju birojs tās uzdevumā; vai arī |
| --- | --- |

a)

kurus publikāciju veidā, tīmekļa vietnēs vai ar informācijas izplatīšanas līdzekļu palīdzību atklātībai zināmus darījusi Komisija vai Publikāciju birojs tās uzdevumā; vai arī

| b) | uz dokumentiem, kas nav publicēti saimniecisku vai cita veida praktisku iemeslu dēļ, piemēram, pētījumiem, ziņojumiem un citu informāciju. |
| --- | --- |

b)

uz dokumentiem, kas nav publicēti saimniecisku vai cita veida praktisku iemeslu dēļ, piemēram, pētījumiem, ziņojumiem un citu informāciju.

2.   Šo lēmumu nepiemēro:

| a) | programmatūrai vai dokumentiem, uz ko attiecas rūpnieciskā īpašuma tiesības, piemēram, patentiem, preču zīmēm, reģistrētiem dizainparaugiem, logo un nosaukumiem; |
| --- | --- |

a)

programmatūrai vai dokumentiem, uz ko attiecas rūpnieciskā īpašuma tiesības, piemēram, patentiem, preču zīmēm, reģistrētiem dizainparaugiem, logo un nosaukumiem;

| b) | dokumentiem, kuru atkalizmantošanu Komisija nevar atļaut, ievērojot trešās puses intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

b)

dokumentiem, kuru atkalizmantošanu Komisija nevar atļaut, ievērojot trešās puses intelektuālā īpašuma tiesības;

| c) | dokumentiem, kuri saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 izklāstītajiem noteikumiem nav pieejami vai ir pieejami trešajai pusei, tikai piemērojot īpašus noteikumus, kas nosaka privileģētu piekļuvi; |
| --- | --- |

c)

dokumentiem, kuri saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 izklāstītajiem noteikumiem nav pieejami vai ir pieejami trešajai pusei, tikai piemērojot īpašus noteikumus, kas nosaka privileģētu piekļuvi;

| d) | konfidenciāliem datiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (6); |
| --- | --- |

d)

konfidenciāliem datiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (6);

| e) | dokumentiem, kas ir tādu pētniecības projektu rezultāts, ko pašlaik veic Komisijas dienestu darbinieki, un kas vēl nav publicēti vai publiskoti datubāzē, un kuru atkalizmantošana ietekmētu provizorisko pētniecības rezultātu validāciju vai kuru atkalizmantošana varētu būt iemesls atteikt reģistrēt industriālā īpašuma tiesību reģistrāciju Komisijas labā. |
| --- | --- |

e)

dokumentiem, kas ir tādu pētniecības projektu rezultāts, ko pašlaik veic Komisijas dienestu darbinieki, un kas vēl nav publicēti vai publiskoti datubāzē, un kuru atkalizmantošana ietekmētu provizorisko pētniecības rezultātu validāciju vai kuru atkalizmantošana varētu būt iemesls atteikt reģistrēt industriālā īpašuma tiesību reģistrāciju Komisijas labā.

3.   Šis lēmums neskar un nekādi neietekmē Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

4.   Nekas šajā lēmumā nav uzskatāms par atļauju atkalizmantot dokumentus maldināšanas vai krāpšanas nolūkā. Komisija pieņem piemērotus pasākumus ES interešu un publiskā tēla aizsardzībai saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dokuments” ir:






  a) | jebkura satura informācija neatkarīgi no līdzekļiem (rakstīta uz papīra vai saglabāta elektroniskā veidā vai arī kā skaņas, attēla vai audiovizuāls ieraksts); |
| --- | --- | --- |

1)

“dokuments” ir:

a)

jebkura satura informācija neatkarīgi no līdzekļiem (rakstīta uz papīra vai saglabāta elektroniskā veidā vai arī kā skaņas, attēla vai audiovizuāls ieraksts);

| b) | šādas informācijas jebkāda daļa; |
| --- | --- |

b)

šādas informācijas jebkāda daļa;

| 2) | “atkalizmantošana” ir dokumentu izmantošana, ko veic fiziskas vai juridiskas personas komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem, kas nav sākotnējais dokumenta izstrādāšanas mērķis. Dokumentu apmaiņa starp Komisiju un citām publiskā sektora iestādēm, kas izmanto šos dokumentus, vienīgi pildot to publiskos uzdevumus, nav atkalizmantošana; |
| --- | --- |

2)

“atkalizmantošana” ir dokumentu izmantošana, ko veic fiziskas vai juridiskas personas komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem, kas nav sākotnējais dokumenta izstrādāšanas mērķis. Dokumentu apmaiņa starp Komisiju un citām publiskā sektora iestādēm, kas izmanto šos dokumentus, vienīgi pildot to publiskos uzdevumus, nav atkalizmantošana;

| 3) | “personas dati” ir dati, kā definēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

3)

“personas dati” ir dati, kā definēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta a) apakšpunktā;

| 4) | “licence” ir atļaujas piešķiršana atkalizmantot dokumentus ar īpašiem nosacījumiem; “atklāta licence” ir atļauja atkalizmantot dokumentus visiem mērķiem, kas minēti šo tiesību turētāja vienpusējā paziņojumā; |
| --- | --- |

4)

“licence” ir atļaujas piešķiršana atkalizmantot dokumentus ar īpašiem nosacījumiem; “atklāta licence” ir atļauja atkalizmantot dokumentus visiem mērķiem, kas minēti šo tiesību turētāja vienpusējā paziņojumā;

| 5) | “mašīnlasāms” ir digitāls dokuments, kas ir pietiekami strukturēts, lai lietojumprogrammas varētu nepārprotami atpazīt ikvienu atsevišķu fakta konstatējumu un tā iekšējo struktūru; |
| --- | --- |

5)

“mašīnlasāms” ir digitāls dokuments, kas ir pietiekami strukturēts, lai lietojumprogrammas varētu nepārprotami atpazīt ikvienu atsevišķu fakta konstatējumu un tā iekšējo struktūru;

| 6) | “strukturēti dati” ir tādā veidā organizēti dati, kas ļauj nepārprotami atpazīt atsevišķus fakta konstatējumus un visas tā sastāvdaļas, piemēram, kā datubāzēs vai izklājlapās; |
| --- | --- |

6)

“strukturēti dati” ir tādā veidā organizēti dati, kas ļauj nepārprotami atpazīt atsevišķus fakta konstatējumus un visas tā sastāvdaļas, piemēram, kā datubāzēs vai izklājlapās;

| 7) | “portāls” ir vienots piekļuves punkts datiem no vairākām tīmekļa vietnēm. Avoti ģenerē gan datus, gan saistītos metadatus. Portāls automātiski vāc indeksācijai nepieciešamos metadatus un vajadzības gadījumā integrē tos, lai atbalstītu tādas kopējas funkcijas kā meklēšana un saistīšana. Ar mērķi uzlabot sniegumu vai sniegt papildu funkcijas portāls var arī saglabāt kešatmiņā datus no avotiem, kas sniedz atbalstu. |
| --- | --- |

7)

“portāls” ir vienots piekļuves punkts datiem no vairākām tīmekļa vietnēm. Avoti ģenerē gan datus, gan saistītos metadatus. Portāls automātiski vāc indeksācijai nepieciešamos metadatus un vajadzības gadījumā integrē tos, lai atbalstītu tādas kopējas funkcijas kā meklēšana un saistīšana. Ar mērķi uzlabot sniegumu vai sniegt papildu funkcijas portāls var arī saglabāt kešatmiņā datus no avotiem, kas sniedz atbalstu.

4. pants

Vispārējie principi

Visi dokumenti ir atkalizmantojami:

| a) | komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem saskaņā ar 6. pantā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

komerciāliem vai nekomerciāliem mērķiem saskaņā ar 6. pantā minētajiem nosacījumiem;

| b) | bez atlīdzības, ievērojot 9. pantā minētos noteikumus; |
| --- | --- |

b)

bez atlīdzības, ievērojot 9. pantā minētos noteikumus;

| c) | un neiesniedzot individuālus pieteikumus, izņemot 7. pantā paredzēto noteikumu. |
| --- | --- |

c)

un neiesniedzot individuālus pieteikumus, izņemot 7. pantā paredzēto noteikumu.

Lēmumu piemēro, pilnībā ievērojot indivīdu aizsardzības noteikumus attiecībā uz personas datu apstrādi un jo īpaši Regulu (EK) Nr. 45/2001.

5. pants

Datu portāls

Komisija izveido datu portālu kā vienotu piekļuves punktu saviem strukturētajiem datiem, lai atvieglotu saistīšanu un atkalizmantošanu komerciāliem un nekomerciāliem nolūkiem.

Komisijas dienesti identificēs un pakāpeniski darīs pieejamus piemērotus datus, kas ir to rīcībā. Datu portāls var sniegt piekļuvi citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru datiem pēc to pieprasījuma.

6. pants

Nosacījumi dokumentu atkalizmantošanai

1.   Dokumenti ir padarīti pieejami atkalizmantošanai bez pieteikuma iesniegšanas, ja vien nav norādīts pretēji, un bez ierobežojumiem vai, attiecīgā gadījumā, ar atklātu licenci vai atrunu, kas nosaka atkalizmantošanas nosacījumus, kuros izklāstītas atkalizmantotāju tiesības.

2.   Šie nosacījumi, kas nevajadzīgi neierobežo atkalizmantošanas iespējas, var iekļaut:

| a) | atkalizmantotāja pienākumu apliecināt dokumentu avotu; |
| --- | --- |

a)

atkalizmantotāja pienākumu apliecināt dokumentu avotu;

| b) | dokumentu satura sākotnējās nozīmes neizmainīšanu; |
| --- | --- |

b)

dokumentu satura sākotnējās nozīmes neizmainīšanu;

| c) | to, ka Komisija nav atbildīga par jebkādām dokumentu atkalizmantošanas sekām. |
| --- | --- |

c)

to, ka Komisija nav atbildīga par jebkādām dokumentu atkalizmantošanas sekām.

Ja nepieciešams piemērot citus nosacījumus kādai īpašai dokumentu kategorijai, notiek apspriešanās ar 12. pantā minēto starpdienestu grupu.

7. pants

Individuāli pieteikumi dokumentu atkalizmantošanai

1.   Ja atkalizmantošanai ir nepieciešams individuāls pieteikums, Komisijas dienesti to skaidri norāda attiecīgā dokumentā vai piezīmē, kas uz to attiecas, un dara zināmu adresi, kurā šis pieteikums jāiesniedz.

2.   Individuālus pieteikumus atkalizmantošanai nekavējoties izskata attiecīgie Komisijas dienesti. Pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu. 15 darba dienu laikā pēc pieteikuma reģistrēšanas Komisijas dienests vai Publikāciju birojs vai nu atļauj atkalizmantot pieprasīto dokumentu un attiecīgā gadījumā izsniedz tā kopiju, vai arī rakstveida atbildē informē par pilnīgu vai daļēju atteikumu, norādot iemeslus.

3.   Ja atkalizmantošanas pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu vai ja pieteikumu ir nepieciešams tulkot, 2. punktā paredzēto termiņu var pagarināt par 15 darba dienām ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus par pagarināšanas iemesliem.

4.   Ja dokumenta atkalizmantošanas pieteikums tiek noraidīts, Komisijas dienests vai Publikāciju birojs informē pieteikuma iesniedzēju par tiesībām iesniegt prasību Eiropas Savienības Tiesā vai sūdzību Eiropas ombudam atbilstoši attiecīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. un 228. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

5.   Ja atteikums ir pamatots ar 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu, atbildē pieteikuma iesniedzējam iekļauj norādi uz fizisko vai juridisko personu – tiesību īpašnieku, ja tas ir zināms, vai arī licenciāru, no kura Komisija ir ieguvusi attiecīgo materiālu, ja tas ir zināms.

8. pants

Atkalizmantošanai pieejamo dokumentu formāti

1.   Ja tas ir iespējams un ir lietderīgi, dokumentus dara pieejamus jebkādā iepriekš esošā formātā vai valodā, izmantojot mašīnlasāmu formātu.

2.   Tas neietver pienākumu radīt, pielāgot vai atjaunināt dokumentus, lai izpildītu pieteikuma prasības, ne arī izsniegt dokumentu izrakstus, ja tas būtu saistīts ar nesamērīgām pūlēm, kas pārsniedz vienkāršas darbības robežas.

3.   Šis lēmums nerada pienākumu Komisijai tulkot pieprasītos dokumentus citās oficiālajās valodās, nekā tie jau ir pieejami pieteikuma iesniegšanas brīdī.

4.   Komisijai vai Publikāciju birojam nevar pieprasīt turpināt izgatavot noteikta veida dokumentus vai uzglabāt tos noteiktā formātā, lai fiziskas vai juridiskas personas tos varētu atkalizmantot.

9. pants

Samaksas noteikumi

1.   Faktiski dokumentu atkalizmantošana ir bez maksas.

2.   Īpašos gadījumos var pieprasīt segt robežizmaksas, kas radušās saistībā ar dokumentu pavairošanu un izplatīšanu.

3.   Ja Komisija nolemj veikt dokumenta pielāgošanu, lai tas atbilstu konkrēta pieteikuma prasībām, pieteikuma iesniedzējam var pieprasīt segt ar pielāgošanu saistītās izmaksas. Izvērtējot nepieciešamību pieprasīt segt šādas izmaksas, ņem vērā pielāgošanai veltāmās pūles, kā arī iespējamo labumu, ko atkalizmantošana var sniegt Savienībai, piemēram, attiecībā uz informācijas izplatīšanu par Savienības darbībām vai uzlabojot iestādes tēlu sabiedrībā.

10. pants

Pārredzamība

1.   Jebkurus piemērojamus nosacījumus un standarta maksas par atkalizmantošanai pieejamiem dokumentiem nosaka iepriekš un publicē, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, ja tas ir iespējams un ir lietderīgi.

2.   Dokumentu meklēšana tiek atvieglota, veicot praktiskus pasākumus, piemēram, darot zināmus galveno atkalizmantošanai pieejamo dokumentu sarakstus.

11. pants

Nediskriminācija un ekskluzīvas tiesības

1.   Visi piemērojamie dokumentu atkalizmantošanas nosacījumi ir nediskriminējoši attiecībā uz salīdzināmām atkalizmantošanas kategorijām.

2.   Dokumentu atkalizmantošana ir pieejama visiem iespējamiem tirgus dalībniekiem. Ekskluzīvas tiesības netiek piešķirtas.

3.   Tomēr, ja ekskluzīvas tiesības ir nepieciešamas, lai sniegtu pakalpojumu sabiedrības interesēs, šādu tiesību piešķiršanas iemesla pamatotību regulāri pārskata, un jebkurā gadījumā to pārskata reizi trijos gados. Jebkuras ekskluzīvas vienošanās ir pārredzamas, un tās dara zināmas atklātībai.

4.   Ekskluzīvas tiesības ierobežotam laikposmam var piešķirt zinātnisku un augstskolu žurnālu izdevējiem attiecībā uz tādiem rakstiem, kuru pamatā ir Komisijas ierēdņu darbs.

12. pants

Starpdienestu grupa

1.   Par šo lēmumu atbildīgā ģenerāldirektora vai viņa pārstāvja vadībā izveido starpdienestu darba grupu. Grupas sastāvā ir ģenerāldirektorātu un dienestu pārstāvji. Grupa apspriež kopīgi risināmus jautājumus un izstrādā ziņojumu par lēmuma īstenošanu ik pēc 12 mēnešiem.

2.   Koordinācijas komiteja, kuru vada Publikāciju birojs un kuras sastāvā ir pārstāvji no Ģenerālsekretariāta, Komunikācijas ģenerāldirektorāta, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta, Informātikas ģenerāldirektorāta un vairākiem ģenerāldirektorātiem, kas pārstāv datu sniedzējus, pārrauga projektu, kura rezultāts būs datu portāla izveide. Citas iestādes var tikt uzaicinātas piedalīties komitejas darbā vēlāk.

3.   Lēmuma 6. pantā minētās atklātās licences termiņus nosaka līgumā, ko noslēdz ģenerāldirektori, kuri ir atbildīgi par šo lēmumu un lēmumu, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām Komisijā administratīvu izpildi, pēc 1. punktā minētās starpdienestu grupas apspriešanās.

13. pants

Pārskatīšana

Šo lēmumu pārskata trīs gadus pēc tam, kad tas ir stājies spēkā.

14. pants

Atcelšana

Lēmumu 2006/291/EK, Euratom atceļ.

Briselē, 2011. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  COM(2010) 245.

1

(2)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

2

(3)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

3

(4)  OV L 107, 20.4.2006., 38. lpp.

4

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

(6)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

6

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/43

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 13. decembris)

par antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

(2011/834/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 14. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (Komisija) 2011. gada 3. janvārī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēts Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāts (“PET”) tiek subsidēts, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (Komisija) 2011. gada 3. janvārī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēts Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāts (“PET”) tiek subsidēts, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (2) | Saskaņā ar pamatregulas 10. pantu sūdzību iesniedza Eiropas Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar pamatregulas 10. pantu sūdzību iesniedza Eiropas Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

| (3) | Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanas esamību un tās radīto kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanas esamību un tās radīto kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antisubsidēšanas procedūras sākšanu.

| (4) | Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Omānas un Saūda Arābijas valdībām, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidēts konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Omānas un Saūda Arābijas valdības uzaicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju sakarā ar sūdzības saturu un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja Omānas un Saūda Arābijas valdībām, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidēts konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET imports rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Omānas un Saūda Arābijas valdības uzaicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju sakarā ar sūdzības saturu un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēji saskaņotu risinājumu.

| (5) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2011. gada 16. februārī publicētu paziņojumu (2) sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2011. gada 16. februārī publicētu paziņojumu (2) sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Savienībā.

| (6) | Tajā pašā dienā Komisija sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta attiecīgo valstu izcelsmes PET importu Savienībā (3). |
| --- | --- |

(6)

Tajā pašā dienā Komisija sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta attiecīgo valstu izcelsmes PET importu Savienībā (3).

| (7) | Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, importētājiem, visām zināmajām iesaistītajām apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, importētājiem, visām zināmajām iesaistītajām apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

| (8) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(8)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (9) | Ar 2011. gada 12. oktobra vēstuli Komisijai EPRK formāli atsauca savu sūdzību. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2011. gada 12. oktobra vēstuli Komisijai EPRK formāli atsauca savu sūdzību.

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (11) | Šajā saistībā jāpiemin, ka Komisija neatklāja nevienu iemeslu, kāpēc procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm, un arī ieinteresētās personas šādus iemeslus neminēja. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt komentārus. |
| --- | --- |

(11)

Šajā saistībā jāpiemin, ka Komisija neatklāja nevienu iemeslu, kāpēc procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm, un arī ieinteresētās personas šādus iemeslus neminēja. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt komentārus.

| (12) | Dažas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai. Citas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai, tomēr pieprasīja publiskot izmeklēšanas konstatējumus. |
| --- | --- |

(12)

Dažas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai. Citas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai, tomēr pieprasīja publiskot izmeklēšanas konstatējumus.

| (13) | Šajā sakarā tiek norādīts, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus par tās konstatējumiem, tādēļ nevar publiskot datus, kas savākti pirms sūdzības atsaukšanas. |
| --- | --- |

(13)

Šajā sakarā tiek norādīts, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus par tās konstatējumiem, tādēļ nevar publiskot datus, kas savākti pirms sūdzības atsaukšanas.

| (14) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai apturētu šīs procedūras izbeigšanu. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai apturētu šīs procedūras izbeigšanu.

| (15) | Tāpēc Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu Savienībā ir jāizbeidz, |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu Savienībā ir jāizbeidz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir Omāna un Saūda Arābija un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 49, 16.2.2011., 21. lpp.

2

(3)  OV C 49, 16.2.2011., 16. lpp.

3

---

| 14.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 13. decembris)

par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu

(2011/835/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (Komisija) 2011. gada 3. janvārī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēts Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāts (“PET”) tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (Komisija) 2011. gada 3. janvārī saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka konkrēts Omānas un Saūda Arābijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāts (“PET”) tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (2) | Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu sūdzību iesniedza Eiropas Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir nozīmīga daļa, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu sūdzību iesniedza Eiropas Polietilēntereftalāta (PET) ražotāju komiteja (EPRK) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir nozīmīga daļa, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēta PET kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

| (3) | Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtisku kaitējumu par subsidēšanas esamību un tās radīto kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai attaisnotu antidempinga procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtisku kaitējumu par subsidēšanas esamību un tās radīto kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai attaisnotu antidempinga procedūras sākšanu.

| (4) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar 2011. gada 16. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (2) sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija ar 2011. gada 16. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (2) sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Eiropas Savienībā.

| (5) | Tajā pašā dienā Komisija sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Savienībā (3). |
| --- | --- |

(5)

Tajā pašā dienā Komisija sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes PET importu Savienībā (3).

| (6) | Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, importētājiem, visām zināmajām iesaistītajām apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei, eksportētājiem/ražotājiem attiecīgajās valstīs, importētājiem, visām zināmajām iesaistītajām apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

| (7) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (8) | Ar 2011. gada 12. oktobra vēstuli Komisijai EPRK formāli atsauca savu sūdzību. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2011. gada 12. oktobra vēstuli Komisijai EPRK formāli atsauca savu sūdzību.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (10) | Šajā saistībā jāpiemin, ka Komisija neatklāja nevienu iemeslu, kāpēc procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm, un arī ieinteresētās personas šādus iemeslus neminēja. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt komentārus. |
| --- | --- |

(10)

Šajā saistībā jāpiemin, ka Komisija neatklāja nevienu iemeslu, kāpēc procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm, un arī ieinteresētās personas šādus iemeslus neminēja. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt komentārus.

| (11) | Dažas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai. Citas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai, tomēr pieprasīja publiskot izmeklēšanas konstatējumus. |
| --- | --- |

(11)

Dažas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai. Citas ieinteresētās personas izteica atbalstu procedūras izbeigšanai, tomēr pieprasīja publiskot izmeklēšanas konstatējumus.

| (12) | Šajā sakarā tiek norādīts, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus par tās konstatējumiem, tādēļ nevar publiskot datus, kas savākti pirms sūdzības atsaukšanas. |
| --- | --- |

(12)

Šajā sakarā tiek norādīts, ka Komisija nav izdarījusi secinājumus par tās konstatējumiem, tādēļ nevar publiskot datus, kas savākti pirms sūdzības atsaukšanas.

| (13) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai apturētu šīs procedūras izbeigšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai apturētu šīs procedūras izbeigšanu.

| (14) | Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu Savienībā ir jāizbeidz, |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrēta Omānas un Saūda Arābijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu Savienībā ir jāizbeidz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir Omāna un Saūda Arābija un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 49, 16.2.2011., 16. lpp.

2

(3)  OV C 49, 16.2.2011., 21. lpp.

3

---